| |
|
Kultivace mikrořas v trubicovém fotobioreaktoru založeném na solárních koncentrátorech: distribuce světla
Sergejevová, M. ; Zaťková, I. ; Červený, J. ; Zrotalová, Kateřina ; Masojídek, Jiří
Pokusný kultivační systém sestává ze dvou typů osvětlovacích modulů – svislých panelů zajišťujících nižší ozářenost (blízko ambientní intenzitě ozářenosti) a střešních panelů zajišťujících vysokou ozářenost (až 3,5-násobek ambientní intenzity). Tyto panely mohou být využity ke srovnání růstu a chování řasových kultur o různé hustotě při vysokých intenzitách světla různých intenzitách. Účelem těchto pokusů bylo monitorování denních trendů intenzity ozářenosti a spektrálního složení světla koncentrovaného lineárními Fresnelovými čočkami a distribuce světla v kultivačních trubicích. Jako modelový organismus byla použita sinice Spirulina platensis M2 ve třech hustotách biomasy - 0.5, 1 and 2 g L-1
|
|
Místní tlakové ztráty při proudění vody s přísadou micelárních aditiv
Mík, Václav ; Šesták, J. ; Kořenář, Josef ; Myška, Jiří
Byl studován vliv 4 koncentrací tří vybraných vodných roztoků kationaktivních a iontově obojetných povrchově aktivních látek na 3 typy místních ztrát (sedlový ventil plně a z poloviny otevřený, 180° oblouk). Měření byla provedena na cirkulační trase v rozsahu Reynoldsových čísel Re = (1,6–23)*103. I když všechny 3 použité přísady v přímé trubce snižují tření téměř stejně, v místních odporech se jejich účinek podstatně liší. Také účinnost přísad na snižování místních ztrát je nižší než při proudění v trubkách.
|
| |
|
Půdní makrofauna horských smrčin na Šumavě a její ovlivnění probírkovou těžbou
Tajovský, Karel ; Pižl, Václav
Společenstva půdní makrofauny (žížalovití, mnohonožky a stonožky) byla studována ve třech zvláště chráněných horských smrkových porostech Šumavy v letech 2000-2003 metodou půdních vzorků, s cílem stanovit jejich kvalitativní a kvantitativní parametry. Studované smrkové lesy vykazovaly chudá (abundance 7,7 - 61,3 ind.m-2), avšak velmi specifická společenstva žížal tvořená 2 až 4 acidotolerantními epigeickými druhy. Obdobně společenstva mnohonožek vykazovala velmi nízké hustoty (1,6 - 44,8 ind.m-2 ) a nízké počty druhů. Hustoty populací stonožek dosahovaly 41,1 - 206,4 ind.m-2, přičemž jejich společenstva byla tvořena převážně zástupci zemivek z řádu Geophilomorpha. Porovnání ploch bez zásahu s plochami se selektivní těžbou smrkových stromů ukázalo negativní vliv lesního hospodaření na populace mnohonožek a stonožek. Hustoty populací obou skupin a rovněž druhové spektrum mnohonožek byly podstatně nižší na těžené ploše na lokalitě Trojmezná. Naopak vyšší populace žížal byly zjištěny na těžených plochách, pravděpodobně následkem změn v bylinném patře a opadu, ke kterým dochází v souvislosti s vykácením stromů.
|
| |
| |
| |
|
Flóra zelených vláknitých řas přírodní památky Kutnar (Podle stavu vegetace v letech 1986-1990)
Gardavský, Alexander ; Skácelová, O. ; Lenský, V.
Z NPR "Jezírko Kutnar" byly studovány vláknité zelené řasy a to z fixovanýchvzorků, odkud byla již dříve studována Cyanophyta (Skácelová et Komárek,1989). Postupná eutrofizace lokality (způsobená zvláště splachy z polí azazemňováním) vedla k výrazným změnám jak ve společenstvech vyšších rostlin,tak i řas (Hydrocharis morsus-ranae, Nymphaea alba, Cladophora spp.) a kexpanzi Oenanthe aquatica.Podrobněji byly studovány následující druhy řas: Cylindrocapsageminella WOLLE, Mougeotia scalaris HASS., Oedogonium rivulare (LeCLERC) A.BRAUN, Schizomeris leibleinii KÜTZ. and Uronema cf. africanum BORGE.Uronema africanum je nový druh řasové flóry z území bývalé ČSR.Oedogonium rivulare var. tongiense je nová varieta pro území střední Evropy(a jde o druhý nález z území bývalé ČSR).Schizomeris leibleinii je morfologicky vysoce variabilní a některájeho stádia připomínají rod Uronema. Liší se však cytologií (skrobový obalpyrenoidu u Schizomeris je rozdělen v několik částí). Vztah rodu Schizomerisk některým dalším rodům zelených vláknitých řas však vyžaduje další studiuma kultivaci.
|
|
Měšťané, jejich společenství a elity v Brně v předbělohorském období
Sulitková, Ludmila
"Case study" zaměřující se na dva hlavní okruhy problémů, totiž na vymezování se měšťanů nižší a vyšší právní kategorie v každodenním životě raně novověkého města a na obsah pojmu městská obec (v širším významu jako společenství všech měšťanů, v užším významu jako uskupení měšťanů nižší právní kategorie v opozici vůči radním či dokonce v nejužším slova smyslu jako vlastní vůdčí vrstva městské společnosti, usurpující si oprávnění zastupovat zájmy celého městského společenství).
|