|
Rybník Svět - vývoj vybraných environmentálních faktorů v letech 2009 - 2010
JAKEŠOVÁ, Ludmila
Rybník Svět je jedním z nejvýznamnějších a nejnavštěvovanějších rybníků Třeboňska. Nachází se na okraji města Třeboně. Je využíván především k rybochovným účelům, s kterými souvisí i hospodářské aktivity zde realizované. Naproti tomu je ale také vyhledávanou rekreační a sportovní lokalitou. O určitý soulad těchto jeho funkcí usiluje Rybářství Třeboň a.s., které je majitelem rybníku, ve spolupráci s městem Třeboň. V rámci projektu revitalizace rybníka Svět dochází k hospodářským omezením, která vedou ke zlepšování kvality vody. Jedná se především o nasazení účelové rybí obsádky, o snižování počtu nasazených ryb a o snižování dávek krmiv a hnojiv. Díky tomu dochází ke snižování počtu řas a sinic především v teplejší části roku, kdy způsobují největší problémy. Účelnost a výsledky těchto opatření monitoruje BÚ AV ČR. Pravidelné hydrochemické rozbory (NO2-, NO3-, tN, PO43-, tP, Cl- a NH4+, teplota, průhlednost, chlorofyl_a) zajišťují zaměstnanci chemické laboratoře BÚ AV ČR. Od roku 2008 do roku 2010 jsem se podílela na sběru a vyhodnocení těchto dat i já pod odborným vedením. O výsledcích kvality vody je informována široká veřejnost prostřednictvím periodik. Celý projekt je realizován díky finančním prostředkům poskytovaným městem Třeboň.
|
|
Spolkový život v Třeboni a jejím okolí v první polovině 20. století
DUŠÁKOVÁ, Veronika
Diplomová práce Spolkový život v Třeboni a jejím okolí v první polovině 20. století je zaměřena na problematiku kulturně-společenských aktivit v jihočeské Třeboni. Z obsahového hlediska ji lze rozdělit do čtyř stěžejních celků. První část se věnuje spolkové činnosti v obecné rovině a zmiňuje vývoj příslušné legislativy. Navazující kapitoly směřují pozornost k dějinám, obyvatelstvu a správě města Třeboň. Patřičný prostor je věnován městským lázním a osobě Václava Hucka, který se svým působením nesmazatelně zapsal do třeboňských dějin. Pozornost je věnována třem základním sférám jeho aktivit - pedagogické činnosti, angažovaní v regionálních spolcích a lázeňství. Následuje hlavní část věnovaná osmi místním spolkům. Cílem práce je především vypracovat obraz jednotlivých spolků a jejich následná komparace. Velký důraz bude kladen na okolnosti vzniku, počty členů, zaměření činnosti a finanční záležitosti vybraných spolků. Dalším záměrem diplomové práce je zhodnocení přínosu spolkové aktivity v každodenním životě na regionální úrovni. Třeboň takovou oblastí bezesporu byla.
|
| |
|
Volnočasové aktivity spojené s římskokatolickou církví v třeboňské farnosti v letech 1900 - 1938
PFEIFEROVÁ, Mária
Práce se zabývá zkoumáním volnočasových aktivit se zřetelem k náboženskému životu v třeboňské farnosti v letech 1900 až 1938. V první části popisuje Třeboň na počátku dvacátého století, vývoj správy města, školství, hospodářství a společenský život. V druhé části popisuje spolkovou činnost v letech 1900 až 1938 podle různých zdrojů. Ve třetí části se práce zaměřuje na katolické spolky a volnočasové aktivity spojené s katolickou církví popsané ve Spolkovém indexu, Jihočeském obzoru, ve farní kronice a dalších zdrojích.
|
|
Korespondence mezi purkmistrem a radou města Českých Budějovic a rychtářem a konšely města Třeboň v 16. století
CAKLOVÁ, Martina
Hlavním úkolem bakalářské práce nesoucí název "Korespondence mezi purkmistrem a radou města Českých Budějovic a rychtářem a konšely města Třeboň v 16. století" je přiblížit čtenáři diplomatické styky, které mezi sebou zmíněná města vedla. Jedná se o kritickou vědeckou edici pramene, důležitou pro rekonstrukci meziměstských vztahů v průběhu 16. století. Práce je rozdělena do tří kapitol. Úvod je zaměřen především na přiblížení použitých pramenů a základní literatury, ale zabývá se také dosavadním zpracováním tématu meziměstské korespondence. První kapitola přináší všeobecný vývoj městské správy od konce husitství do bitvy na Bílé Hoře. Druhá kapitola ukazuje stručný pohled do dějin města České Budějovice a panství Třeboň, především ve sledovaném období 16. století, ale věnuje se také nejrůznějším privilegiím, kterými byla města obdařena. Třetí a zároveň poslední kapitola je jádrem celé práce. Zde je obsažen diplomatický rozbor vlastní edice s nepostradatelnou ediční poznámkou. Následují jednotlivé dopisy v plném znění se stručnými záhlavními regesty, doplněné poznámkovým aparátem. Závěr je zhodnocením zjištěných poznatků. Součástí práce je seznam použitých pramenů a literatury a přílohy, které obsahují ukázky jednotlivých listů a úředních knih.
|
|
Spolkový život v Třeboni a jejím okolí v první polovině 20. století
DUŠÁKOVÁ, Veronika
Diplomová práce Spolkový život v Třeboni a jejím okolí v první polovině 20. století je zaměřena na problematiku kulturně-společenských aktivit v jihočeské Třeboni. Z obsahového hlediska ji lze rozdělit do čtyř stěžejních celků. První část se věnuje spolkové činnosti v obecné rovině a zmiňuje vývoj příslušné legislativy. Navazující kapitoly směřují pozornost k dějinám, obyvatelstvu a správě města Třeboň. Patřičný prostor je věnován městským lázním a osobě Václava Hucka, který se svým působením nesmazatelně zapsal do třeboňských dějin. Pozornost je věnována třem základním sférám jeho aktivit - pedagogické činnosti, angažovaní v regionálních spolcích a lázeňství. Následuje hlavní část věnovaná osmi místním spolkům. Cílem práce je především vypracovat obraz jednotlivých spolků a jejich následná komparace. Velký důraz bude kladen na okolnosti vzniku, počty členů, zaměření činnosti a finanční záležitosti vybraných spolků. Dalším záměrem diplomové práce je zhodnocení přínosu spolkové aktivity v každodenním životě na regionální úrovni. Třeboň takovou oblastí bezesporu byla.
|
|
Historie ZUŠ v Třeboni
BENEDOVÁ, Tereza
Město Třeboň žije pestrým hudebním životem, na němž se podstatně podílí Základní umělecká škola. Proto se stala hlavním tématem této práce. Pozornost je též věnována vývoji hudebního dění v Třeboni od doby posledních Rožmberků, během národního obrození i složité doby 1. a 2. světové války, až dodnes. Nejvýznačnějšími událostmi bylo založení zpěváckého spolku Pěslav (později Pěslav {--} Ozvěna), vznik Třeboňské filharmonie, z níž se v poválečných letech stal Třeboňský symfonický orchestr (nyní Třeboňský lázeňský symfonický orchestr) a především založení hudební školy v roce 1949. O hudební škole se na následujících stránkách pojednává nejvíce, neboť její absolventi nacházejí uplatnění nejen ve zmiňovaných hudebních tělesech, ale v mnohých případech i na významných uměleckých postech v celé republice. V dnešní době má škola kromě hudebního oddělení i oddělení taneční a výtvarné a její učitelé a žáci tvoří významnou složku veškerého kulturního života ve městě.
|
| |
|
Intenzifikace hospodaření a ekologická stabilita rybníků - klíčových vodních biotopů Třeboňské pánve
Pechar, Libor
Rybníky mají důležitou roli v hydrologickém systému Třeboňska a obecně představují nejběžnější typ stojatých vod v České republice. Většiny rybníků jsou několik staletí staré nádrže a proto není příliž patrný jejich umělý původ. Období intenzifikace rybí produkce se datuje od 30.tých let, kdy vápnění a hnojení se stalo běžnou praxí. Od 30.tých let se rybí produkce zvýšila z 50 kg ha-1 na více než 500 kg ha-1. Hlavní rybou je stále kapr Cyprinus carpio L. Hospodaření zamměřené na dosažení vyšší produkce, vyšší rybí obsádky a s tím spojený nárůst hnojení vedl ke zvýšení trofického stavu rybníků až do stadia hypertrofie. Hlavními příznaky jsou rozvoj vodních květů, značné fluktuace v pH a koncentraci rozpuštěného kyslíku a celková destabilizace rybničního ekosystému.
|