|
Ztráty vody výparem u gekonů rodu Paroedura
Myslíková, Tereza ; Starostová, Zuzana (vedoucí práce) ; Okrouhlik, Jan (oponent)
Udržování rovnovážného stavu tělních tekutin, zejména regulace ztrát vody výparem, je pro terestrické živočichy, včetně plazů, velmi důležitá. Největší podíl na celkových ztrátách vody výparem (TEWL) májí ztráty vody při dýchání a ztráty vody pokožkou. Z tohoto důvodu mohou ztráty vody výparem u plazů ovlivňovat především velikost těla, intenzita metabolismu a morfologie šupin pokrývajících tělo. Diplomová práce se zaměřuje na ztráty vody výparem u madagaskarských gekonů rodu Paroedura. Zástupci rodu Paroedura jsou pro tento výzkum vhodnou skupinou, protože se jedná o monofyletický rod s dobře podpořenou hypotézou o fylogenetických vztazích, která byla v této diplomové práci ještě doplněna a zároveň se jednotlivé druhy liší tělesnými rozměry a také preferencí habitatu. Cílem diplomové práce bylo zjistit, zda se zástupci rodu Paroedura liší v TEWL, jaký byl ancestrální stav TEWL u tohoto rodu a jaké morfologické nebo fyziologické faktory TEWL ovlivňují. Dalším cílem bylo přímo změření ztrát vody pokožkou. TEWL a intenzita metabolismu byly měřeny pomocí průtokové respirometrie. Výsledky ukazují, že zástupci rodu Paroedura se značně liší v hodnotách TEWL. Rekonstrukce ancestrálního stavu naznačuje, že původní hodnota TEWL byla poměrně vysoká. Většina, tedy 9 z 11 druhů zahrnutých do analýzy má TEWL...
|
|
Metody asistované reprodukce u plazů
Kánská, Barbora ; Kratochvíl, Lukáš (vedoucí práce) ; Frýdlová, Petra (oponent)
Tato práce se zabývá metodami asistované reprodukce u plazů. Jelikož je klasicky popisovaná samostatná třída plazi (Reptilia) parafyletickým taxonem, jsou v práci pro úplnost zahrnuti i ptáci (Aves). Pro přehlednost jsou dále souhrnným pojmem "plazi" myšleny tradiční řády plazů (šupinatí, hatérie, želvy a krokodýli), kteří spolu s ptáky tvoří monofyletickou třídu Sauropsida. Vývoj metod asistované reprodukce je doposud soustředěn především na savce. Vzhledem k počtům ohrožených druhů mezi plazy a ptáky je však zřejmé, že je potřeba soustředit větší pozornost i na ně, protože metody asistované reprodukce mohou být jednou z cest k prevenci jejich extinkce. Tato práce pojednává o jednotlivých metodách. Odběr spermatu a jeho následné uchovávání představují první krok k úspěšné umělé inseminaci či in vitro oplození. Kryokonzervace a následná transplantace tkání vaječníků a varlat, která se již podařila u ptáků, představuje slibnou metodu pro konzervační programy u ohrožených druhů zvířat. Dále je krátce zmíněn chov zvířat v zajetí, což sice není metoda asistované reprodukce v pravém slova smyslu, ale díky ex situ chovnému programu byly například zachráněny populace hatérií na Novém Zélandu. Klíčová slova: asistovaná reprodukce, plazi, ptáci, odběr spermatu, uchovávání spermatu, umělá inseminace, in...
|
|
Sauroleishmania: jejich vývoj v přenašeči a v hostiteli
Tichá, Lucie ; Volf, Petr (vedoucí práce) ; Kodym, Petr (oponent)
Leishmanie podrodu Sauroleishmania jsou parazity plazů, nejčastěji ještěrů, a nejsou patogenní pro člověka. Proto jsou opomíjenou skupinou a jejich životní cyklus nebyl dosud zcela objasněn. Přenášejí se zřejmě pozřením nakaženého přenašeče, za kterého jsou zpravidla považováni flebotomové rodu Sergentomyia (Diptera: Psychodidae). Sauroleishmanie jsou tradičně řazeny do skupiny Hypopylaria a k jejich vývoji by mělo docházet pouze v zadní části trávicího traktu flebotomů. Cílem této práce je především shrnout dosavadní známé poznatky o podrodu Sauroleishmania a objasnit některé otázky týkající se vývoje sauroleishmanií v přenašeči a hostiteli. První část experimentů se zabývala vývojem čtyř druhů sauroleishmanií ve vybraných druzích flebotomů rodů Sergentomyia a Phlebotomus. Schopnost nakazit některé flebotomy rodu Phlebotomus a vyvíjet v nich pozdní infekce byla prokázána u dvou druhů, Leishmania (S.) adleri a L. (S.) hoogstraali. Leishmania (S.) adleri se ve flebotomech Se. schwetzi, P. papatasi a P. sergenti vyvíjela hypopylárně, zatímco u P. argentipes, P. orientalis a P. duboscqi docházelo k anteriorní migraci leishmanií v trávicím traktu přenašeče (peripylární způsob vývoje). Tento způsob byl zaznamenán také při vývoji Leishmania (S.) hoogstraali v P. argentipes a P. orientalis. U obou dvou...
|
|
Analýza trendů mezinárodního obchodu s plazy
BOHATÁ, Marie
Obchod s plazy reguluje Úmluva o mezinárodním obchodu s ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES). Informace o těchto proběhlých obchodech jsou zaznamenávány do Obchodní databáze CITES. Cílem této práce bylo uspořádání údajů o obchodu s plazy z této databáze za období let 1975-2014 a jejich vyhodnocení. Práce byla zaměřena na objem obchodovaných exemplářů, zda pocházející z volné přírody či ze zajetí, a jejich forem. V práci bylo použito převedení exemplářů na ekvivalenty jednoho organismu, které sloužilo k lepšímu pochopení a orientaci v obchodovaných objemech.
|
|
Vývoj společenstev plazů po disturbanci v doubravách NP Podyjí
BALOUN, Jaroslav
Tato diplomová práce sleduje vliv sukcese na pasekách na společenstva plazů v Národním parku Podyjí. Navazuje na výsledky mé bakalářské práce, ve které byla vyhodnocena biotopová preference jednotlivých druhů plazů NP Podyjí a jejich vazba na experimentální plochy v podobě pasek vytvořených v 1. zóně NP Podyjí pro podporu světlomilných druhů. Monitoring plazů probíhal na těchto pasekách a na kontrolních stanovištích v rámci 6 lokalit NP Podyjí od roku 2011 do roku 2017. Byl realizován jednak s využitím umělých úkrytů v podobě rybničních fólií, jednak metodou pozorování na transektu. Bylo tak možné sledovat reakci plazů na vznik pasek a následně zhodnotit vliv postupu sukcese na těchto pasekách. Vysoká meziroční variabilita sice komplikuje interpretaci získaných výsledků, nicméně teplomilná ještěrka zelená s postupující sukcesí ubývala, zatímco slepýš křehký naopak přibýval.
|
|
Vliv vojenské činnosti na diverzitu a výskyt plazů v CHKO Brdy
VOSKA, Václav
Účelem této práce je prokázání vlivů vojenské, především dělostřelecké, činnosti na populace plazů. Vybráno bylo území středních Brd, které více než 80 let využívala armáda ČR (ČSR, ČSFR) k výcviku dělostřelecké jednotky Jince. Od roku 2016 se na většině území bývalého vojenského újezdu rozprostírá CHKO Brdy. Cílem je vypracování literární rešerše, která porovná vhodnost disturbančního managementu v různých vojenských prostorech a CHKO. Na základě vlastního monitoringu plazů a dřívějších výsledků, zjistit diverzitu a rozšíření plazů v CHKO Brdy a vliv minulé či stávající vojenské činnosti na plazi. Získané výsledky poté budou srovnány s ostatními VP a CHKO. Výstupem z práce bude i návrh perspektivní ochrany plazů v oblastech se stávající i minulou vojenskou činností.
|
|
Mechanism of complex tooth shape development in reptiles
Landová, Marie ; Zahradníček, Oldřich ; Dosedělová, Hana ; Kavková, M. ; Zikmund, T. ; Buchtová, Marcela
Tooth shape formation in mammals is well known proces thanks to the broad studies on the mouse molars. The main role in regulation of this proces plays the enamel knot. Enamel knots are formed by cluster of cells, which serves as a source of numerous signalling molecules such as SHH or members of WNT, BMP and FGF families. Almost all our knowledge about teeth came from study on the mouse model. For better understanding of odontogenesis, it is however necessary to compare developmental processes to another species. One of the most heterogenic group of dentition type and shape are reptiles. How the shape of their teeth completed is still unknown. Aim of our study is therefore to uncover developmental processes involved in cusp formation in non-mammalian species with focus on reptiles. As model species for this study, we selected chameleons where multicuspis teeth develop in the caudal area of the jaw.
|
|
Preparace plazů, drobných savců a ryb
Kubátová, Claudie ; Řezníček, Jan (vedoucí práce) ; Poláchová, Tereza (oponent)
1 ABSTRAKT Diplomová práce je koncipována jako podrobný návod k vytvoření dermoplastického preparátu pro vyučující přírodopisu a biologie. V první části se práce zaměřuje na samotný obor taxidermie a jeho metody. Zahrnuje některé možné postupy vedoucí ke zhotovení preparátu savců, plazů a ryb. V druhé části jsou popsány vytvořené preparáty savců, plazů a ryb. Tato část také obsahuje charakteristiku jednotlivých druhů živočichů a výzkumy z nedávné doby čerpané z odborné zahraniční literatury.
|
|
Evoluce pohlavních chromozomů a karyotypu u ještěrů skupiny Laterata
Buchbauerová, Lucie ; Kratochvíl, Lukáš (vedoucí práce) ; Šťáhlavský, František (oponent)
The aim of this study was to summarize all what is known about the karyotype and about sex chromosomes in the lizard clade Laterata and to analyze this two gained datasets by means of a phylogeny. Karyotype represents a whole number of chromosomes in a cell and it is an important source of informations on how the genetic information in nucleus is organized and how it works along with the evolution. The Laterata clade consists of four big groups of squamate reptiles: Teiidae, Gymnophthalmidae, Amphisbaenia and Lacertidae. All the groups have a genotypic sex determination system (GSD) and some species within these clades pones sex chromosomes. If they are present, in Teiidae and Gymnophthalmidae it is the XY sex chromosome system which determines the sex of a specimen. On the other hand, in Amphisbaenia and Lacertidae it is the ZW system of sex determination. Sometimes the X1X1X2X2:X1X2Y or Z1Z1Z2Z2:Z1Z2W sex chromosome system occurs in Teiidae / Gymnophthalmidae or in Lacertidae, respectively. The phylogenetical analysis was performed in Mesquite programme and the output from the analysis is a phylogenetical tree with two characters (number of chromosomes and the sex determination system) and the maximum parsimony counted for each of them. Then the interpretation was in the order and it is the main...
|
|
Faktory ovlivňující útěkovou vzdálenost u plazů a jejich porovnání s endotermními obratlovci
Fictumová, Tereza ; Frýdlová, Petra (vedoucí práce) ; Sedláček, Ondřej (oponent)
Útěkové chování je jedna z nejčastějších antipredačních strategií. Toto chování se intenzivně zkoumá u mnoha skupin živočichů. Ke kvantifikaci útěkového chování se využívá FID (=flight-initiation distance) neboli útěková vzdálenost. Jedná se o vzdálenost, kdy kořist začíná prchat před přibližujícím se predátorem. Zároveň tato veličina informuje o míře strachu živočichů. Faktory ovlivňující FID u plazů jsou: teplota, typ habitatu, dostupnost skrýší, potravní strategie, chování predátora apod. Porovnáním těchto faktorů se savci a ptáky jsem objevila několik odlišností. Hlavní roli zde hraje ektotermie versus endotermie živočichů. Dalším rozdílem je vliv rodičovské péče, varovného volání či groupingu u savců a ptáků. V případě faktorů jako jsou vliv predátora, dostupnost skrýší či typ habitatu se zřejmě jedná o obecné mechanismy a živočichové na ně reagují podobným či shodným způsobem.
|