| |
|
Znalosti sester o elektrokardiografii
Fialová, Iveta ; Křivková, Jana (vedoucí práce) ; Nikodemová, Hana (oponent)
Bakalářská práce se zabývá celkově znalostmi sester v oblasti elektrokardiografie, odtud také její název Znalosti sester o elektrokardiografii. V teoretické části je popsána elektrografie, její historie, možnosti pořízení záznamu, patologické rytmy a ošetřovatelská péče spojená se zjištěním rytmu. V empirické části jsou přes metodiku interpretovány výsledky kvantitativního výzkumu, prováděného dotazníkovým šetřením. V závěru práce jsou shrnuty výsledky dotazníkového šetření, kde jsou ukázány nedostatky ve vzdělání během přípravy na povolání všeobecné sestry. Tyto nedostatky se potom projevují nedostatečnou znalostí rozpoznání základních patologických EKG rytmů, případná defibrilace některých patologických rytmů. Nejnižší znalosti v této oblasti mají sestry s pouze se středoškolským vzděláním. Z dotazníkové šetření je patrné, že by sestry ocenily nejen více výuky během přípravy na povolání všeobecné sestry, ale v případě pořádání seminářů na téma elektrokardiografie by se zúčastnily.
|
|
Ošetřovatelská péče o pacienta v souvislosti s implantací kardiostimulátoru
Kazmířová, Jitka ; Zvoníčková, Marie (vedoucí práce) ; Osmančík, Pavel (oponent)
Implantace kardiostimulátoru je dnes již poměrně běžným způsobem léčby bradyarytmií. Tato práce se zabývá ošetřovatelskou péčí o pacientku, která tento zákrok podstupuje. V teoretické části je shrnuta problematika implantace, indikace, dostupné přístroje a je popsán typický průběh samotné implantace. Praktická část představuje kazuistiku. Šestapadesátiletá pacientka přichází k implantaci kardiostimulátoru. Trpí syndromem chorého sinu projevujícím se bradykardií s palpitacemi, poslední době se objevují stavy slabostí, závratí, došlo k několika kolapsům. Ošetřovatelský proces je zpracován podle modelu M. Gordonové. Zvláštní pozornost je věnována psychickému stavu pacientky. Vyzdvižena je rovněž edukace pacientky. Pacientka musí řádně pochopit důvod, proč u ní byla indikována implantace kardiostimulátoru. Rovněž musí být poučena o nezbytných režimových opatřeních po zákroku, která tvoří nedílnou část léčby. Cíle, které byly stanoveny v plánu ošetřovatelské péče, byly dosaženy. Pacientka úspěšně podstoupila zákrok, byla důkladně poučena a lze očekávat zvýšení kvality života.
|
| |
|
Terapie srdeční synchronizace - hodnocení biosignálů a kvality přístrojů
Lipnická, Soňa ; Maryšková, Věra (oponent) ; Bernard, Vladan (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce je ve své podstatě věnována terapii srdeční činnosti, kardiostimulátorům, jejich druhům, využitím, indikacím, kontraindikacím a technickému zpracování přístroje. Součástí práce je také uveden popis biosignálů, které se měří v závislosti na těchto přístrojích. Veškerá měření a pozorování jsou nezbytná pro správné sledování zdravotního stavu pacienta. Dalším cílem bakalářské práce je sběr klinických dat, na kterých se statisticky vyhodnocují výsledky, díky kterým v závěru mé práce dokazuji význam použití kardiostimulátorů v dnešním zdravotnictví.
|
|
Nekonvenční zdroje jaderné energie
Svoboda, Josef ; Zlámal, Ondřej (oponent) ; Katovský, Karel (vedoucí práce)
V místech, kde není možné využít konvenční výrobu a distribuci elektrické energie, nastupují autonomní energetické zdroje. Většina autonomních objektů využívá energii slunce, větru a dalších obnovitelných zdrojů energie. Pro speciální aplikace, jako jsou mise do vzdáleného vesmíru nebo obecně do míst, kde není využití běžných zdrojů možné, je využíváno nekonvenční jaderné energie. Vyjímaje napájení speciálních družic a vesmírných zařízení, jsou nekonvenční jaderné zdroje využívány pro autonomní bezobslužné objekty v odlehlých končinách s extrémními přírodními podmínkami nebo pro neobvyklé jaderné pohony pozemních, vodních a vzdušných zařízení. Těmito zařízeními jsou například kardiostimulátory s radioizotopovým pohonem nebo jaderné ponorky, letadlové lodě a další zařízení s jaderným pohonem netradiční koncepce. V této práci je komplexně shrnuta problematika nekonvenčních zdrojů jaderné energie s detailním popisem vybraných částí. Práce se dále zabývá hledáním účinnějšího zařízení pro přeměnu tepelné energie vzniklé přeměnou radioizotopů na energii elektrickou.
|
|
Hodnocení srdečních arytmií
Šromová, Michaela ; Kozumplík, Jiří (oponent) ; Provazník, Ivo (vedoucí práce)
Obsahem práce je stručný popis anatomie a elektrofyziologie srdce. Práce dále popisuje elektrokardiogram a různé typy srdečních arytmií s popisem jejich léčby. V další části je uveden návrh programu pro klasifikaci vybraných typů arytmií a tři možnosti klasifikace rytmu, a to pomocí délky RR intervalů, označení extrémů P vln a detekce R kmitů, poslední metoda je založena na rozměření délek intervalů a výšek amplitud. Praktickou částí této práce bylo vytvoření klasifikátoru rytmu s přiřazováním vhodné léčby arytmiím, ověření jeho funkce na signálech z dostupné knihovny arytmií a jeho vyhodnocení.
|
|
Návrh kardiostimulátor typu On Demand v LabVIEW
Borovičková, Michaela ; Tannenberg,, Milan (oponent) ; Sekora, Jiří (vedoucí práce)
Návrh kardiostimulátoru typu On Demand pro výukové účely je navržen a realizován v programovém prostředí LabVIEW. Obsahem práce je obecný popis kardiostimulátorů s rozdělením dle různých kritérií zahrnujících způsob a dobu stimulace, rozsah působnosti apod. Konkrétně je řešen typ stimulátoru On Demand a je proveden systémový návrh realizace. Pro porovnání účinnosti detektorů R vlny obsahuje realizace v prostředí LabVIEW tři vybrané metody detekce R vlny a to pomocí umocnění filtrovaného signálu, detekcí obálky filtrovaného signálu a vlnkovou transformací. Výstupem virtuálního kardiostimulátoru je stimulační impulz s nastavitelnou amplitudou a šířkou impulzu.
|
|
Kardiostimulátory a zdroje rušení
Lojková, Lea ; Sekora, Jiří (oponent) ; Havlíková, Marie (vedoucí práce)
Tématem této semestrální práce jsou kardiostimulátory a zdroje rušení. Projekt částečně navazuje na starší diplomovou práci na dané téma (Ing. Kulík, Ústav automatizace a měřicí techniky FEKT, VUT Brno) a z hlediska metodiky měření rozvíjí dané téma podobným směrem. Teoretická část práce stručně vysvětluje principy nukleární magnetické rezonance a magnetické tomografie, popisuje nejběžnější metody používané při magnetické tomografii, definuje kardiostimulátor, uvádí hlavní milníky v jeho vývoji a podrobněji se rozepisuje o kardiostimulátoru jako systému, jeho uspořádání, řízení, nejběžnějších senzorech a způsobech použití. Elektromagnetická interference kardiostimulátorů a defibrilátorů je zpracována formou úplné rešerše od nejstaršího nalezeného záznamu z prosince 1991 až po květen 2009. V praktické části práce se popisuje měření magnetického pole a možnosti sledování jeho účinků na kardiostimulátory. V zásadě existují dvě možné metody měření: off-line expozice vzorku působení magnetického pole na určitou dobu a následný odečet záznamu z kardiostimulátoru pomocí programátoru, nebo on-line sledování činnosti kardiostimulátoru po celou dobu experimentu pomocí měřicí karty. První metoda je schopna spolehlivě prokázat, že k žádné poruše nedošlo, a umožňuje provádění experimentů s dynamickou expozicí kardiostimulátorů, ale v některých případech vykazuje měřicí zařízení zdánlivé poruchy i tam, kde kardiostimulátor ve skutečnosti pracuje dobře. Druhá metoda spolehlivě monitoruje činnost kardiostimulátoru a její jedinou nevýhodou je vyšší úroveň šumu při pohybu vzorku kardiostimulátoru.
|
|
Návrh kardiostimulátoru typu "On Demand" řízeného mikropočítačem
Jarošová, Veronika ; Chmelař, Milan (oponent) ; Sekora, Jiří (vedoucí práce)
Cílem této diplomové práce je návrh a realizace kardiostimulátoru typu „On Demand“ řízeného mikropočítačem. Práce je členěna do čtyř tématických okruhů. Pro správný návrh celého systému je nutné nejprve správně porozumět elektrofyziologii buňky a anatomii srdce, včetně kardiologických arytmií, jež jsou s kardiostimulátory spjaty. Kardiostimulátor je inhibován R vlnou a je adaptivní na tepovou frekvenci zdrojového signálu. Celý systém je bateriově napájen a je brán ohled na napájení systému bateriemi. Funkčnost obvodu je realizována na simulátoru EKG. V diskuzi jsou navržena vhodná rozšíření.
|