| |
|
Vliv půdní struktury na hydraulické vlastnosti půdy
Čermák, Petr ; Doležal, Petr (oponent) ; Kameníčková, Ivana (vedoucí práce)
Velmi významnou roli hraje půda v hydrologickém cyklu krajiny. Podle kvality, typu struktury a dalších vlastností půdy se odvíjí její retenční a akumulační schopnost. Retenční schopnost půdy je dána gravitačními póry (nejhrubší póry), které se po zaplnění vodou opět odvodňují. Akumulace závisí na kapilárních pórech, ve kterých je voda vázána kapilárními silami. Půda zároveň funguje jako filtrační prostředí, přes které se voda přirozeně čistí. Tento proces může také probíhat obráceně, kdy se z půdy do vody uvolňují různé látky. Stav a množství vody mezi půdním povrchem a hladinou podzemní vody ovlivňuje řadu důležitých procesů, např. úrodnost půdy, odtok z povodí, zásobení zdrojů podzemních vod a další. Struktura půdy se zásadně mění obděláváním půdy a druhem pěstovaných plodin. Agregáty vystavené povětrnostním vlivům jsou mechanicky rozrušovány a půda postupně ztrácí své dobré vlastnosti, snižuje se úrodnost a klesá protipovodňová ochrana. Této skutečnosti se dá do jisté míry zabránit správnou volbou pěstovaných plodin a technologií zpracování půdy.
|
| |
|
Ochrana půdy - právní řád ČR a EU
Gavlasová, Iva ; Marton, Daniel (oponent) ; Kameníčková, Ivana (vedoucí práce)
Bakalářské práce postihuje a dokumentuje základní degradační procesy v půdě zemědělské a lesní, které patří k přírodnímu bohatství naší země. Dále poukazuje na legislativní předpisy související s ochranou půd v ČR i EU a jejich účinnost. Postupně jsou rozebírány jednotlivé degradační procesy, eroze, zhutňování půd, zábory půdy, dezertifikace, zasolování a sodifikace půd, kontaminace půd.
|
| |
| |
|
Ohrožení zemědělských půd vodní erozí v katastrálním území Stanislavice
Glac, Mateusz
Eroze je celosvětový problém, který se zde vyskytuje od nepaměti. Na území České republiky je vodní erozí ohroženo 50 % půdy. Erozi lze charakterizovat jako přírodní proces, v jehož důsledku dochází působením různých činitelů k rozrušování půdního povrchu, transportu půdních částic a k následnému usazování. Tento proces způsobuje znehodnocení půdy, které popisujeme jako degradaci půdy. S erozí se setkáváme, jak na půdách zemědělsky nevyužívaných, kde erozi nevěnujeme velkou pozornost, protože je nepatrná a často není ani škodlivá, tak i na půdách zemědělsky využívaných, kde je eroze velmi nebezpečná a je potřeba jí věnovat pozornost. Ve své bakalářské práci se zabývám vodní erozí v katastrálním území Stanislavice. V úvodní části mé práce popisuji erozi formou literární rešerše, ve které se zabývám obecně pojmem eroze, jejím rozdělením, příčinami a možnými důsledky. Ve druhé části se zabývám popisem aktuálního stavu a podmínek v katastrálním území Stanislavice. Další část mé bakalářské práce je věnována rozboru jednotlivých faktorů Wischmeier-Smithovy rovnice, pomocí které jsem vypočítal dlouhodobou ztrátu půdy vodní erozí. Z výsledných hodnot Wischmeier-Smithovy rovnice jsem nakonec určil stupeň erozní ohroženosti půdy pro jednotlivé pozemky.
|
|
Degradace půdy a potravinová bezpečnost v oblasti Sahel
Bartoňová, Eva
Cílem bakalářské práce je zhodnotit stav degradace půdy a potravinové bezpečnosti v oblasti Sahel. Práce je členěna na teoretickou, praktickou a návrhovou část. První část práce se věnuje popisu typu půd, hlavním degradačním faktorům, které ovlivňují kvalitu půdy a způsobům měření potravinové bezpečnosti. Druhá část navazuje na zjištěná data v teoretické části a představuje analýzu kvality půdy, podílu zemědělské půdy na celkové rozloze státu, zemědělské produkce státu a potravinové bezpečnosti, se zaměřením na zdravotní stav obyvatelstva. Situace je analyzována ve vybraných státech Sahelu, a to konkrétně v Mali a Nigeru. Návrhová část popisuje změny státních politik v oblasti zemědělské produkce, postupy proti degradaci půdy a nízké úrovni potravinové bezpečnosti, v souladu s udržitelným rozvojem.
|
| |
| |