|
Psychosociální zátěž při práci sester a sociálních pracovníků
KUŘÁTKOVÁ, Lucie
Diplomová práce se zabývá problematikou psychosociální pracovní zátěže v profesi sester a sociálních pracovníků. Práce je rozdělena do dvou oddílů. V teoretické části práce jsem se zabývala vymezením pojmů jako např. pomáhající profese, zátěž a stres, dále také pracovní zátěž a psychosociální zátěž. Dále jsem stručně charakterizovala profesi sestry a sociálního pracovníka. Cílem empirické části práce bylo zjistit u vybraného vzorku respondentů (tj. sestry a sociální pracovníci), jak respondenti vnímají charakter jejich psychosociální pracovní zátěže, a zda jsou ohroženi syndromem vyhoření. Dále také zjistit, zda v rámci pomáhajících profesí zřetelněji vnímají svou psychosociální pracovní zátěž sestry nebo sociální pracovníci a zda je rozdíl v jejich ohrožení syndromem vyhoření. Ke sběru dat pro zpracování výzkumné části práce byla použita kvantitativní metoda dotazování a technika dotazníku. K dotazníkovému šetření byl použit vlastní dotazník. Dotazník byl anonymní. Při jeho konstrukci jsem vycházela z dotazníku, který mi poskytl vedoucí mé diplomové práce. Původní dotazník byl rozsáhlejší a byl konstruován pouze pro sestry, proto pro účely diplomové práce bylo nutné vybrat vhodné položky a vytvořit některé vlastní položky aplikovatelné na sestry i sociální pracovníky. V dotazníku byly použity především uzavřené otázky, kde měli respondenti možnost označit na pětibodové škále pouze jednu odpověď, která nejvíce korespondovala s jejich osobním názorem. Před zahájením vlastního výzkumu jsem si stanovila 3 hypotézy. Odpovědi z dotazníku byly zpracovány jak manuálně, čárkovou metodou, tak i prostřednictvím statistického programu SPSS. Grafické znázornění výsledků bylo provedeno pomocí výsečových a sloupcových grafů v programu Microsoft Office Excel. Po vyhodnocení výsledků získaných z dotazníkového šetření jsem zjistila, že předem stanovená hypotéza H1, která předpokládala, že sestry a sociální pracovníci vnímají rozdílně různé prvky své psychosociální pracovní zátěže, byla potvrzena, H2, která předpokládala, že sestry více zatěžuje práce s pacienty/klienty než sociální pracovníky, nebyla potvrzena a H3, která předpokládala, že sestry jsou více ohrožené syndromem vyhoření než sociální pracovníci, byla potvrzena. Výsledky diplomové práce mohou posloužit k informování široké i odborné veřejnosti o dané problematice. Dále mohou výsledky sloužit jako případný impuls k tomu, aby se vedoucí pracovníci problematikou psychosociální pracovní zátěže u pomáhajících pracovníků v jednotlivých zdravotnických i sociálních zařízeních více zabývali. Výsledky mohou být rovněž podkladem pro další studie a výzkumy v této oblasti.
|
|
Zátěž a její zvládání v profesi zdravotní sestry
ŠPENGEROVÁ, Zdeňka
Práce se zabývá psychickou zátěží zdravotních sester pracujících ve směnném provozu. Obecně shrnuje pojmy zátěž a stres. Vymezuje základní problematiku zátěže a stresu, jejich příznaky, zvládání a důsledky, jejich působení na jedince. Zabývá se i možnostmi prevence. Dotazníkovou formou prozkoumá subjektivní vnímání stresu u zdravotních sester interního oddělení a využívání možností ke zvládání stresu sestrami.
|
|
Náročnost práce sester při poskytování ošetřovatelské péče na hemodialyzačním oddělení.
KADLEČKOVÁ, Aneta
Abstrakt V bakalářské práci jsme se zabývali problémem náročnosti práce u sester na hemodialyzačním oddělení. Toto téma jsme si vybrali z toho důvodu, že v poslední době jsou na sestry kladeny stále větší a větší požadavky. U povolání sestry se dá říci, že je to natolik náročné zaměstnání, že jsou ohroženy psychickými i fyzickými vlivy. Existuje proto několik rad, které by sestry měli znát a dodržovat je. Odborná literatura nabádá sestry z hemodialyzačního oddělení k tomu,aby si každá sestra našla i jen sebemenší chvíli na to,aby se naučila správně odpočívat a relaxovat. Ve skutečnosti to tak samozřejmě není. V teoretické části jsme se věnovali charakteristice hemodialýzy, dále jejími indikacemi, kontraindikacemi, ošetřovatelskou péčí na tomto oddělení a samozřejmě psychickými a fyzickými dopady na sestry na hemodialyzačním oddělení. K výzkumnému šetření jsem použila polostrukturovaný rozhovor. Rozhovor obsahoval 21 otázek, na které sestry odpovídaly. Sběr dat probíhal v březnu roku 2009. Celkový počet zkoumaných sester byl 16. V souvislosti s tématem byli vytyčeny 3 cíle. Zjistit, jaké nároky z pohledu sester jsou kladeny na ošetřovatelskou péči u pacientů na hemodialyzačním oddělení, zjistit, jaké dopady má ošetřovatelská péče u pacientů na hemodialyzačním oddělení na sestry a zjistit, zda dochází u sester na hemodialyzačním oddělení k syndromu vyhoření. Na základě této bakalářské práce, bychom uspořádali seminář pro sestry, pracující na hemodialyzačním oddělení s tématy syndromu vyhoření a správnou relaxací.
|
|
Způsoby manipulace s méně soběstačnými a nesoběstačnými klienty v Domovech pro seniory v Jihočeském kraji
ČÁPOVÁ, Pavlína
Manipulace s klienty je nedílnou součástí každodenní práce většiny sester. Je také největší fyzickou zátěží pro sestru. Správně prováděná manipulace s klientem a používání pomůcek pro manipulaci snižuje fyzickou námahu pro sestry a rizika poranění sester v souvislosti s manipulací. Pro klienty se snižují rizika spojená s manipulací, zvyšuje se komfort ošetřovatelské péče. Manipulace zahrnuje polohování v lůžku, posouvání, vysazování do křesel a vertikalizaci. Správnou manipulací s klientem lze předcházet komplikacím z imobility a tím zachovat nebo znovu obnovit klientovu soběstačnost. Bakalářská práce na téma {\clqq}Způsoby manipulace s méně soběstačnými a nesoběstačnými klienty v domovech pro seniory v Jihočeském kraji`` má výzkumný charakter. Je rozdělena do dvou částí, teoretické a praktické. Teoretická část je zaměřena na stáří, soběstačnost, imobilitu, manipulaci s klienty. Praktickou část tvoří kvantitativní výzkum prováděný dotazníkovou metodou, v němž se snažíme potvrdit stanovené hypotézy. H1: Ošetřující personál nemá praktické zkušenosti v oblasti manipulace s klienty. H2: Domovy pro seniory nejsou dostatečně vybaveny manipulačními pomůckami . H3: Ošetřující personál v Domovech pro seniory nepožaduje změny v zavedeném způsobu manipulace s klienty. Bylo rozdáno 150 dotazníků sestrám v domovech pro seniory v Jihočeském kraji, návratnost byla 126 dotazníků, tj. 84%. Konečný soubor řádně vyplněných dotazníků k výzkumu tvořilo 108 dotazníků. Cílem práce je zjistit úroveň znalostí a praktických zkušeností sester v oblasti manipulace s klienty. Zjistit a porovnat způsoby využití technických pomůcek a zařízení k usnadnění manipulace v Domovech pro seniory v Jihočeském kraji. Výsledky práce by měly dopomoci k šetrnější, komfortnější a důstojnější manipulaci s méně soběstačnými a nesoběstačnými klienty v DPS a zároveň pomoci ošetřovatelskému personálu k usnadnění práce z pohledu jejich vlastního zdraví. Zároveň by mohly posloužit managementu a zřizovatelům domovů pro seniory, při plánování a vybavování těchto zařízení pomůckami.
|
|
Pitný režim při zvýšené tělesné zátěži rekreační formou fitboxu
ŠIMOTOVÁ, Jaroslava
Práce se zabývá pitným režimem v rekreační formě fitboxu. V teoretické části jsou podrobně popsány specifika pitného režimu. Jsou zde popsány jak charakteristiky pitného režimu při zátěži, tak i důležitost pitného režimu pro člověka. V praktické části je sledován pitný režim sportovců, kteří cvičí fitbox. Tento pitný režim je srovnáván se skupinou necvičících, se sedavým zaměstnáním. Z praktického šetření je zřejmé, že ti, kteří se věnují fitboxu mají vyšší příjem tekutin a kvalitnější skladbu pitného režimu oproti skupině, jenž fitbox necvičí.
|
| |
|
Míra ošetřovatelské zátěže na Oddělení následné péče v Nemocnici České Budějovice
SCHAFFELHOFEROVÁ, Lucie
Abstrakt Povolání sestry patří mezi nejodpovědnější, nejnamáhavější a zároveň nejhumánnější profese. Sestra vyhledává, pojmenovává problémy pacientů a společně s ostatními zdravotnickými pracovníky nacházejí vhodná řešení. Avšak pozornost je třeba věnovat i sestrám samotným, neboť v současné době dochází ke stálému nárůstu požadavků na sesterské povolání, což má za následek zvýšenou negativní zátěž, kterou pociťují nejen sestry ale všichni zaměstnanci zdravotnických zařízení. V teoretické části této práce jsou obsaženy poznatky o českobudějovické nemocnici, dále jsou zde zahrnuty obecné informace o sesterském povolání, jako jsou např. kompetence sester, vzdělávání nebo registrace sester. Následující část je věnována psychické a fyzické zátěži. Teoretická část končí kapitolou o motivaci. Výzkum byl prováděn podle Metody kvantifikace ošetřovatelské péče na Oddělení následné péče v Nemocnici České Budějovice. Cílem mé práce bylo zjistit míru ošetřovatelské zátěže a následný výkon sester a zjistit chybějící počet ošetřovatelského personálu na 2. oddělení následné péče Nemocnice České Budějovice, a. s. Stanovené hypotézy byly tři. Hypotéza 1 potvrzuje, že zátěž sester na 2. oddělení následné péče stanice B v Nemocnici České Budějovice, a. s. je min. 500 min./jednu sestru. Hypotéza 2 potvrzuje, že výkon sester na 2. oddělení následné péče stanice B v Nemocnici České Budějovice, a. s. je min. 130%. A hypotéza 3 potvrdila, že na ranní osmihodinové směně je na 2. oddělení následné péče stanice B v Nemocnici České Budějovice, a. s. min. o 3 členy ošetřujícího personálu méně. Výsledky výzkumu ukazují, že sestry na oddělení následné péče jsou výrazně přetěžovány. Výsledky výzkumu jsem poskytla náměstkyni pro ošetřovatelskou péči českobudějovické nemocnice jako nástroj k optimalizaci personálního zabezpečení.
|
| |
| |
|
Zátěžové situace u adolescentů a jejich percepce učiteli
Řehulková, Oliva ; Řehulka, Evžen
Ve studii je popsán výzkum stresových situací u adolescentů (středoškoláků) a vnímání těchto stresů jejich učiteli. Vzhledem k profesionálním znalostem psychologie u učitelů jsme neočekávali příliš velké rozdíly mezi manifestovanými stresy adolescentů a jejich chápáním učiteli. Výsledek se potvrdil s tím, že učitelé nedoceňují u středoškoláků stresy z partnerských vztahů a konflikty s učitely a přeceňují stresy ze studijní činnosti.
|