|
Organizace protestní akce proti Husovu upálení
Novotný, Robert
Studie se na základě prosopografické analýzy snaží o postižení organizačních souvislostí vzniku protestního dopisu proti Husovu upálení ze 2. září 1415. Na základě učiněných zjištění je možné vyslovit závěr, že většina signatářů z řad nižší šlechty připojila svoji pečeť k protestní akci spíše z loajality k mocnějším sousedům, než že by vyjadřovala vlastní konfesionální stanovisko.
|
|
Činnost a fungování Nové sítě, z.s.
Tyl, Jan ; PROKOP, Petr (vedoucí práce) ; SULŽENKO, Jiří (oponent)
Abstrakt
Bakalářská práce s názvem Činnost a fungování Nové sítě, z. s. si klade za cíl detailní rozbor této kulturní sítě. Jaké cesty volí, jak naplňuje své vize, atd. Popsat vznik organizace, motivace a dílčí kroky, které Nová síť ke svému současnému fungování podnikla. Jak jednotlivé části organismu přemýšlejí a jak spolu kooperují.
Věnuje se organizační struktuře, v jakých podmínkách existuje. Chce souhrnně vypsat přehled činností, kterým se věnuje. Rozkrýt zdroje financování. To vše
v návaznosti na představení jiných evropských kulturních networků. Konkrétně IETM, Trans Europe Halles a IN SITU. V závěru práce nastínit další směřování Nové sítě.
|
|
Anarchistické ideje v pojetí FSA/FAS
Štec, Ondřej ; Charvát, Jan (vedoucí práce) ; Jeřábek, Martin (oponent)
Bakalářská práce " Anarchistické ideje v pojetí FSA/FAS" pojednává o různých možnostech uchopení myšlenky anarchismu v českých podmínkách. Shrnuje původ samotné myšlenky anarchismu a dále se věnuje vývoji anarchistického hnutí v českých zemích od jeho ustavení na konci 19.stol., až po současnost. Stěžejní části práce je věnována anarchistické skupině "Federace sociálních anarchistů/ Federace anarchistických skupin" a jejímu fungování a pohledu na společnost. Tato práce vymezuje v čem se FSA/FAS liší od ostatních anarchistických skupin soudobě působících v Čechách. Věnuje pozornost myšlenkovým kořenům, které vedly ke vzniku FSA/FAS a také její publikační činnosti. Závěr práce se zaměřuje na hodnocení působení FSA/FAS a na její odkazu.
|
|
Výkřik a ticho
Štefaňák, Ondřej ; NEBESKÝ, Jan (vedoucí práce) ; KORČÁK, Jakub (oponent)
Práce se zabývá expresionistickou uměleckou tendencí, která se projevila v expresionistickém dramatu i divadelní praxi. V první části práce se autor zaměřuje na vznik směru a jeho obecné projevy ve výtvarném umění a historickým kontextem. Dále se autor snaží vystihnout základní rysy expresionismu v dramatu a zabývá se postupy a metodami expresionistických autorů v divadle. V druhé části autor reflektuje vlastní zkušenosti s uvedením raně expresionistického textu Probouzení jara. Rozebírá textový potenciál a vytváří dramaturgická východiska pro samotnou inscenaci. Dále se snaží vystihnout vznik inscenace, jak audiovizuální, tak scénické řešení, kde ho zajímá zvláště práce na herecké stylizaci. V neposlední řadě se autor snaží vystihnout podstatu expresionismu v širším slova smyslu, jako osobitého způsobu vyjádření umělce.
|
|
Cesta polky do opery Prodaná nevěsta
Adams, Tereza ; FRIČOVÁ, Marie (vedoucí práce) ; GREMLICOVÁ, Dorota (oponent)
Tato diplomová práce obsahuje popis tance polka, její vznik a krátkou historii. Další část je věnována opeře Bedřicha Smetany „Prodaná nevěsta“ od jejího vzniku, přes další uvedení v Národním divadle v Praze až k její současné inscenaci. V závěrečné části jsou popsány tři vybrané choreografie polek z této opery a jejich analýza podle modelu Janet Adshead – Lansdale. Přílohy obsahují životopisy Bedřicha Smetany a choreografů vybraných inscenací – Otto Šandy, Pavla Šmoka a Ladislavy Košíkové.
|
|
Sestra v průběhu času historie sesterské profese v českých zemích
KOPULETÁ, Martina
Cílem práce je zmapovat historický vývoj sesterské profese českého ošetřovatelství od minulosti po současnost.Bakalářská práce je zpracována čistě na teoretickém podkladě. Snaží se popsat vývoj sesterského povolání v jeho důležitých meznících. K získávání informací bylo zapotřebí prostudovat nemalé množství bibliografických publikací, odborných článků a internetových zdrojů. Dále byla teoretická část obohacena vzpomínkami bývalých zdravotních sester, které pracovaly v nemocnici po druhé světové válce a v období socialismu. Profese sestry se již od pradávna formuluje a tento proces stále pokračuje. Velký vliv na vznik ošetřovatelství měly války, společenská a politická situace, vědecký pokrok a nové poznatky v medicíně. Sesterské povolání muselo projít velmi dlouhou, klikatou a někdy trnitou cestu, aby se dostalo na post samostatné vědecké disciplíny, jak je tomu dnes. Sesterské povolání má hluboké kořeny v minulosti. První část práce pojednává o ošetřovatelství v období raného středověku a popisuje první dvě etapy ošetřovatelství. První etapa ošetřovatelství se zabývala laickou ošetřovatelskou péčí, kterou prováděli rodinní příslušníci ve svých domovech. Druhá etapa, charitativní ošetřovatelství, přišla společně s vírou v Boha a Ježíše Krista. O ty nejchudší a nejpotřebnější začali pečovat církevní ošetřovatelé v lazaretech a chudobincích. Velký rozvoj ošetřovatelství, tedy i sesterské profese a medicíny, přinesla Krymská válka. V tomto období se začala psát třetí etapa ošetřovatelské činnosti, a to organizované ošetřovatelství. Vděčíme za to Florence Nightingalové, Nikolaji Ivanoviči Pirogovi a Jeanu Henrymu Dunantovi. Tyto postavy světového ošetřovatelství daly sesterskému povolání pevný základ a řád.Další část práce pojednává o získávání odborné kvalifikace. Počátky vzdělávání sester u nás v 19. století významně ovlivnila emancipační hnutí v čele s Eliškou Krásnohorskou a Karolínu Světlou, které bojovaly za ženská práva a vzdělávání pro ženy. Těmto ženám vděčíme za vznik první ošetřovatelské školy v Rakousko Uhersku, která byla založena roku 1874 v Praze. Založením této školy získalo sesterské povolání na důležitosti a začalo se formulovat odborné cílené vzdělávání ošetřovatelek. Po celou dobu až do období druhé světové války pečovali v našich nemocnicích o nemocné hlavně řeholní představitelé. Vzdělávání sester před vznikem Československého státu zajišťovala Česká zemská škola pro ošetřování nemocných. Na počátku První republiky se civilní sestry a diplomované sestry postupně zařazovaly do nemocnic, kde zastávaly nejčastěji pozici vrchních sester. Dále bakalářská práce pojednává o sociálních a pracovních podmínkách sester na oddělení. Popisuje také podmínky, v jakých byli pacienti hospitalizováni. Sesterské povolání v období druhé světové války (1939 až 1945) zaznamenalo určitý rozvoj. Z českých nemocnic musely odejít řádové sestry, které nahradily německé ošetřovatelky. Po válce byli němečtí lékaři a sestry odsunuti zpět do Německa.Tuto nepříznivou situaci vyřešil návrat církevních řádů do nemocnic, avšak nebylo to na dlouho. V 50. letech 20. století musely znovu nemocnice opustit, a to definitivně. Bakalářská práce dále popisuje 90. léta 20. století, která vedla především ke zkvalitnění ošetřovatelské péče a k postupnému osamostatnění oboru ošetřovatelství. V závěru bakalářské práce jsou zmíněny osobnosti českého ošetřovatelství, které jakýmkoliv způsobem, ale hlavně svojí prací, přispěly ke vzniku a k rozvoji sesterského povolání.
|
|
Kompoziční a zahradnické principy vybraných barokních zahrad v Čechách, historický vývoj
Kubíčková, Tereza ; Vaněk, Jan (vedoucí práce) ; Havlová, Martina (oponent)
Bakalářská práce je zaměřena na charakteristiku kompozičních principů, vegetačních i stavebních a architektonických prvků vybraných barokních zahrad. V literární rešerši je rozebrán vznik baroka a jeho význam v Evropě a v Čechách. Dále jsou popsány základní kompoziční principy barokních zahrad a rozdíly mezi zahradou francouzskou a italskou. Součástí je i popis barokně komponované krajiny u nás. V rámci metodiky práce byla vybrána Valdštejnská zahrada a barokně komponovaná krajina Jičína. Zde se práce zabývá porovnáním původních řešení s dnešním stavem a pohledem na revitalizaci těchto památek. Pro práci byla zhotovena mapa současného stavu s kompoziční analýzou a fotodokumentace.
|
| |
| |
| |