|
Uhlíková stopa jihočeských domácností
VOŠTOVÁ, Marie
Diplomová práce se zabývá uhlíkovou stopou jihočeských domácností, tedy množstvím emisí skleníkových plynů spojených s běžnými aktivitami každého z nás. Hlavním cílem této diplomové práce je výpočet uhlíkové stopy domácností v Jihočeském kraji. Dílčím cílem je následně posoudit, která ze sledovaných složek má největší podíl na celkové uhlíkové stopě. Těmito složkami je vytápění, elektřina, automobil, hromadná doprava, létání a potraviny. Dalším dílčím cíle je porovnat získané výsledky v rámci sociodemografických skupin, kterými jsou bydliště, pohlaví, vzdělání, věk a příjem na osobu. Teoretická část objasňuje danou problematiku a zabývá se pojmy, jakými jsou globální oteplování, trvale udržitelný rozvoj, ekologická stopa, uhlíková stopa a také třemi již uskutečněnými výzkumy řešící uhlíkovou stopou. V praktické části je popsán způsob získání dat, projekt GILDED, který byl inspirací pro tuto diplomovou práci a způsob výpočtu uhlíkové stopy. Hlavní část tvoří vyhodnocení vypočtených výsledků, a to nejen celkové uhlíkové stopy, ale i porovnání v rámci kategorií bydliště, pohlaví, vzdělání, věk a příjem na osobu. Diplomová práce je ukončena závěrem, který shrnuje nejdůležitější výsledky.
|
|
Teraformace Marsu
Gabriel, Michael ; Frlorián,, Miloš (oponent) ; Mléčka, Jan (vedoucí práce)
Teraformace marsu autonomním robotickým stavebním systémem, inspirovaným sociálním hmyzem. Ideový návrh řešení robotů, dopravy a jejich programu. Návrh struktur stavěných roboty a jejich funkce. Pyramidové struktury protkané spletí ledových tunelů, ohřívají plyn atmosféry Marsu a kumulují teplo ve své hmotě. Tyto struktury jsou postaveny levnými a jednoduchými roboty, napodobujícími chování sociálního hmyzu.
|
|
Měření koncentrací skleníkových plynů
Dohnal, Jan ; Vyroubal, Petr (oponent) ; Bača, Petr (vedoucí práce)
Tato magisterská práce se zabývá problematikou skleníkového efektu, jednotlivými plyny a metodami měření. Na skleníkový efekt je nahlíženo od jeho historického datování, přes změny v atmosféře a její složení. Obsahuje teoretický rozbor jednotlivých plynů. Zaměřuje se na nejškodlivější skleníkové plyny, jako jsou vodní páry, oxid uhličitý, oxid dusný, metan, ozon, freony a halony. Rozbor způsobů detekce těchto plynných látek. Součástí práce je detekce oxidu dusičitého, chlor-fluorovaného uhlovodíku a metanu. Data jsou zpracovávána za pomoci mikrokontroléru ATmega a následně odeslána na internetový server thingspeak.com. Pokud se zařízení osvědčí, bude využito jako laboratorní úloha v předmětu Ekologie v elektronice.
|
|
Měření koncentrací skleníkových plynů
Dohnal, Jan ; Novák, Vítězslav (oponent) ; Bača, Petr (vedoucí práce)
Tato magisterská práce se zabývá problematikou skleníkového efektu, jednotlivými plyny a metodami měření. Na skleníkový efekt je nahlíženo od jeho historického datování, přes změny v atmosféře její složení a reakce jednotlivých institucí. Obsahuje teoretický rozbor jednotlivých plynů. Zaměřuje se na nejškodlivější skleníkové plyny, jako jsou vodní páry, oxid uhličitý, oxid dusný, metan, ozon, freony a halony. Rozbor způsobů detekce těchto plynných látek. Součástí práce je detekce oxidu dusičitého a chlor-fluorovaného uhlovodíku. Data jsou zpracovávána za pomoci mikrokontroléru a následně odeslána na internetový server thingspeak.com. Pokud se zařízení osvědčí, bude využito jako laboratorní úloha v předmětu Ekologie v elektronice.
|
| |
|
Obchodování s povolenkami CO2
VROBEL, Radim
V diplomové práci na téma Obchodování s povolenkami CO2 se zaměřuji na problematiku vypouštění oxidu uhličitého v evropském kontextu a jeho omezování prostřednictvím systému obchodovatelných povolenek s CO2 - EU ETS. Zaměřuji se na první dvě obchodovací období systému EU ETS z pohledu alokovaného množství povolenek, vývoje cen a množství zobchodovaných povolenek v těchto dvou obdobích ve vybraných státech EU a ČR. Cílem práce je zjistit jak funguje systém obchodovatelných povolenek CO2 u vybraných zemí EU a ČR v souvislosti plněním závazků snižování emisí CO2 přijatých na základě Kjótského protokolu. Porovnávám situaci v České republice s vybranými státy Evropské unie ve vybraných ukazatelích měrných emisí i obchodování s povolenkami CO2. Práce se snaží zjistit, do jaké míry systém ETS napomáhá v jednotlivých zemích zlepšovat situaci v absolutní produkci CO2. První kapitola seznamuje s problematikou klimatických změn. Vysvětluje, co jsou to skleníkové plyny, skleníkový efekt a jak tento efekt funguje. Seznamuje čtenáře s jedním skleníkovým plynem a tím je oxid uhličitý. Poté je vysvětleno, jak probíhají klimatické změny a je popsána taktéž klimatická historie Země, která je nezbytná k bližšímu pochopení problematiky. Dále jsou uvedeny mezinárodní organizace, které se zabývají ochranou klimatu a mají mezinárodní vliv. Druhá kapitola je zaměřena na způsoby řešení klimatických změn. Větší pozornost je věnována obchodování s emisemi oxidu uhličitého, je vysvětleno fungování evropského systému EU ETS, jeho vývoj a celosvětový vliv na produkci a snižování CO2. Kapitola si všímá i závazků, které se přislíbily v Kjótském protokolu. Blíže je specifikována pozice České republiky v této úmluvě. V třetí kapitole porovnávám vybrané státy Evropské unie, které jsou největšími unijními emitenty oxidu uhličitého. Státy srovnávám nejdříve z hlediska jejich závazků snižování CO2 a plnění těchto závazků. Ukazuje se, že velká část států EU plní své závazky jen z části a některé státy je neplní vůbec. U některých vybraných států dochází dokonce k absolutnímu nárůstu těchto emisí. Produkci emisí CO2 vyjadřuji pro srovnání vybraných států v různých ukazatelích jako je produkce CO2 na jednotku HDP, CO2 na jednoho obyvatele nebo CO2 na ha lesa. Ukazuje se, že ne všechny státy mají vyrovnané své měrné emise, jež jsou důležité pro trvale udržitelný rozvoj v daném státě. Poslední část práce porovnává vybrané státy z pohledu alokovaných povolenek v prvním a druhém obchodovacím období ETS a popisuje vývoj obou období. Je provedeno hodnocení zatím jediného ukončeného obchodovacího období, jeho efektivita a objem obchodů v každém roce daného období. V poslední řadě je proveden podrobný rozbor vývoje cen povolenek především v prvním období ETS.
|
| |
| |
|
Aktuální vývoj na světovém trhu emisemi skleníkových plynů
Vlček, Ondřej ; Dostálová, Jiřina (vedoucí práce) ; Vojáček, Ondřej (oponent)
Rostoucí emise skleníkových plynů přispívají k urychlování klimatické změny. Jednotlivé státy k řešení tohoto problému přistupují různými způsoby. Prozatím jediným globálním přístupem je Kjótský protokol. Kjótský protokol navrhuje k řešení klimatické změny využití flexibilních nástrojů - emisního obchodování a projektových mechanismů. Teorie i dosavadní praxe dokládá ekonomickou výhodnost těchto nástrojů. Použití systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů se rozšiřuje i v zemích, které neratifikovaly Kjótský protokol. Práce hodnotí mimoevropské povinné systémy emisního obchodování zavedené i plánované.
|