|
Technologie výroby součásti
Straka, Jiří ; Dvořák, Milan (oponent) ; Osička, Karel (vedoucí práce)
Diplomová práce vytvořená v rámci magisterského studia M21-K Strojní inženýrství, oboru M-STM řeší technologii výroby strojní součásti Tvarové víko. Je proveden rozbor technologie výroby strojní součásti za použití konvenčních metod a alternativně některé z nekonvenčních metod obrábění. Tvarové víko je doposud vyráběno na klasických obráběcích strojích, což je pracné a ekonomicky nevýhodné. Je navržena nová technologie výroby, kde polotovar bude obroben nekonvenčním obráběním a dále pak bude obráběna na CNC konvenčním stroji. Nekonvenční technologií je navrženo obrábění elektroerozivní, paprskem plazmy a vodním paprskem. Konveční technologií je součást vyráběna na CNC obráběcí frézce. Dále je posouzeno technicko-ekonomické hodnocení navržené nové technologie.
|
|
Protikorozní ochrana povrchu u rotorů parních turbín
Špičková, Petra ; Kubíček, Jaroslav (oponent) ; Daněk, Ladislav (vedoucí práce)
Projekt vypracovaný v rámci inženýrského studia oboru 2307 předkládá návrh protikorozní ochrany povrchu rotorů parních turbín. Na základě literární studie problematiky svařování a navařování automaticky pod tavidlem bude navržena optimalizace technologie navařování protikorozních a protierozních vrstev u výstupních částí nízkotlaké sekce rotorů parních turbín. Daná optimalizace technologie navařování se provede s ohledem na potlačení možnosti vzniku podnávarových trhlin při aplikaci protikorozního ochranného návaru a provede se na zkušebních vzorcích dodaných firmou SIEMENS.
|
|
Numerická simulace navařování ložiskových čepů turbínových rotorů
Tkaný, Jan ; Mrňa, Libor (oponent) ; Daněk, Ladislav (vedoucí práce)
Diplomová práce vypracovaná v rámci magisterského studia M-STG Strojírenská technologie řeší problematiku simulací při navařování ložiskových čepů turbínových rotorů. Na práci bylo pohlíženo jako na přípravné práce před samotným navařováním. Téma zadala firma Siemens Industrial Turbomachinery spol. s r. o. Pro navařování zkušebních desek byla použita metoda SAW a základní materiál byl totožný s materiálem ložiskových čepů, X22CrMoV 12-1. Přídavný materiál je Fluxocord 42. Simulace se prováděly v programech SYSWELD a Visual – WELD. Výstup ze simulačních software jsou teplotní a napěťová pole, materiálové struktury a vytvořené ARA diagramy u základního materiálu, přídavného materiálu a promísené oblasti.
|
|
Numerická simulace navařování rotoru turbíny
Durajová, Věra ; Slováček, Marek (oponent) ; Daněk, Ladislav (vedoucí práce)
Projekt vypracovaný v rámci inženýrského studia, řeší problematiku renovace poškozené drážky závěsu lopatek, navařováním válcových a čelních ploch metodou APT s použitím přídavného matriálu TOPCORE 838 B. Rotor turbíny je vyroben z žárupevné oceli 30CrMoNiV5-11. Nejdříve jsou uvedeny materiály a jejich chemické složení a další náležitosti. Na základě literární studie problematiky navařování a výpočtu, bylo stanoveno, že se bude daný materiál předehřívat. Problematika byla řešena pomocí simulačního programu SYSWELD.
|
|
Návrh technologie součásti "lopatkové kolo"
Kotrsal, Miloš ; Kubík, Roman (oponent) ; Kalivoda, Milan (vedoucí práce)
Tato práce se zabývá analýzou stávající technologie výroby lopatkového kola v konkrétní strojírenské firmě, která se zabývá výrobou turbodmychadel. Je předložen rozbor technologie od výroby polotovaru, po technologický postup výroby součásti, výrobní stroje a nástroje. Je zde navrhnut nový postup technologie výroby. V závěru je uvedeno technicko-ekonomické porovnání stávající a nové technologie.
|
|
Mikrostruktura a tvrdost návarů bainitické oceli na kolejnice
Havlík, Petr ; Stránský, Karel (oponent) ; Foret, Rudolf (vedoucí práce)
Navařování opotřebených jeřábových drah jako renovační technologie se dá provést několika možnými způsoby, ať už ručně obalovanou elektrodou, plněnou elektrodou nebo automatem pod tavidlem. Výsledné mechanické vlastnosti budou záviset na přídavném materiálu, který byl použit na vytvoření návaru. Tato bakalářská práce se zabývá vyhodnocením integrity a mikrostruktury jedno až třívrstvých návarů plněnou elektrodou na kolejnici s převážně perlitickou strukturou. Byly vyhodnocovány oblasti s největším odvodem tepla při ochlazování, a to z důvodu možného výskytu nežádoucích struktur. Ke studiu byly využity metody světelné mikroskopie, elektronové mikroskopie vybavené energiově disperzní chemickou analýzou, měření makro a mikrotvrdosti bylo provedeno metodou podle Vickerse.
|