|
Umění, avantgarda a kýč v díle Clementa Greenberga a Matei Călinescu
Taltynová, Marie ; Kulka, Tomáš (vedoucí práce) ; Dadejík, Ondřej (oponent)
Bakalářská práce Umění, avantgarda a kýč v díle Clementa Greenberga a Matei Călinescu se zabývá problematikou kýče ve vztahu k avantgardě, k současnému umění a k výtvarnému umění obecně. Primárně vychází z esejí Avantgarda a kýč od amerického kritika Clementa Greenberga a Kýč od rumunského literárního vědce Matei Calinescu. První část práce je věnována nastínění koncepce kýče těchto dvou teoretiků s důrazem na uvažování o původu a podstatě kýče. Druhá část práce se zabývá přehodnocením Greenbergova názoru, který považuje populární kulturu, oficiální kulturu a akademismus za kýč a vyzdvihuje avantgardu jako jediný hodnotný projev umění své doby. Na tomto základě se práce zabývá tím, proč se ve třicátých letech avantgarda jevila jako čistý protiklad kýče a proč oproti tomu dnes shledáváme, že určité tendence současného umění s kýčem spolupracují.
|
|
Hudební recenze jako součást masové kultury
Poštulková, Michaela ; Bystřický, Jiří (vedoucí práce) ; Švantner, Martin (oponent)
Postavení současné české hudební recenze (potažmo české kulturní kritiky) zapadá do schématu masové kultury a podporuje trendy postmoderního myšlení. Subjektivní novinářské žánry typu recenze a kritiky vytvářejí dojem relevantní výpovědi o daném uměleckém počinu, jejich skutečným cílem je ale ekonomická rentabilita a upevňování postavení ve svém diskursivním poli. Masová kultura nedokáže nabídnout alternativu sama k sobě, proto se její ústřední dichotomie variace-schéma vztahuje nejen na její produkty (ve světě umění na hudební CD, divadelní představení, nové knihy), ale i na způsob, o němž se o těchto produktech dále mluví. Metareferování v rámci masmédií zaujímá specifické postavení.
|
|
Subkultura punku v českém prostředí
Buociková, Eliška ; Hucková, Barbara (vedoucí práce) ; Šubrt, Daniel (oponent)
Práce se zabývá subkulturou punku jako nedobrovolně působícím inovativním prvkem komerčního trhu. Řeší otázku podstaty punkové subkultury a zaobírá se otázkou, zda má pronikání punkových prvků do komerčního prostředí vliv na podstatu punku. Jejím cílem je také zjistit, jak punkové prvky v prostředí masové kultury vnímají mladí lidé stojící mimo punkovou subkulturu. Teoretická část práce vysvětluje základní pojmy a souvislosti v rámci daného tématu. Dále popisuje proces pronikání punkových prvků do tržního prostředí a jejich působení v rámci módního a hudebního průmyslu. Praktická část na základě výsledků kvalitativního a kvantitativního výzkumu, resp. výzkumné sondy popisuje stav dané problematiky v českém prostředí.
|
|
Elitní a masová kultura v oblasti kinematografie
Vondráková, Tereza ; Hanzlík, Jan (vedoucí práce) ; Čížek, Tomáš (oponent)
Bakalářská práce se zabývá teoretickými i praktickými rozdíly mezi elitní a masovou kulturou v oblasti kinematografie. První část práce se nejprve zabývá teoretickou podstatou dělení kultury na vysokou a nízkou, jsou zde i popsány historické momenty, které vedly k tomuto dělení v oblasti kinematografie. V empirické části se již práce soustředí pouze na české kinematografické prostředí, jsou zde vymezeny rozdíly a uvedeny příklady kinosálů spojovaných s elitní a masovou kinematografií. Konkrétně je práce zaměřena na diváckou strukturu, program, prostředí a ceny vstupenek těchto kin. Součástí práce je i vlastní dotazníkové šetření na toto téma.
|
|
Estetická výzdoba sociálních zařízení
MATOUŠEK, Pavel
Artefakty masové kultury pronikají mnoha rozličnými způsoby do našeho každodenního života, kde pak mají různé sociální, symbolické či estetické funkce. Cílem bakalářské práce je zmapování estetické výzdoby vyskytující se na sociálních zařízeních a hledání odpovědí na otázky typu: Jakým způsobem proniká masová kultura do této oblasti a jak jsou komodity z oblasti masové kultury přetvářeny v artefakty kultury populární? Jak se v této výzdobě odráží vkus uživatelů daného zařízení a jak jsou původně dominantní významy přetvářeny subverzivní sémiotickou mocí sociálních aktérů? Vyskytuje se v estetické výzdobě tvořivý element, anebo se jedná pouze o výzdobu průmyslově vyrobenou? Jaký vztah zaujímají obyvatelé domácností k masové kultuře? Metodologicky je práce založena na malém terénním výzkumu (pozorování, dotazníky, rozhovory s respondenty, fotodokumentace estetické výzdoby sociálních zařízení). Práce se opírá zejména o teorie a koncepty Johna Fiskeho, Umberta Eca a Pierra Bourdieua.
|