|
Skinheadská subkultura v postindustriální době a její možný vývoj očima jejích členů
Jakubčanin, Petr ; Maslowski, Nicolas (vedoucí práce) ; Urban, Lukáš (oponent)
V diplomové práci se zabývám podstatou subkultury zakotvené v postindustriální éře. Skrze relevantní literaturu teoreticky analyzuji vztah subkultury skinheads ke kultuře dominantní a odkrývám její charakteristiky utvářené převážně vlivy globalizace, současného kapitalistického systému a vzájemnou interakcí různých společenských činitelů. Též cílím na znaky a vnitřní diferenciaci subkultury, jež souvisí s její politizací. V empirické části se skrze kvalitativní výzkum orientuji na zodpovězení výzkumných otázek, které mají za cíl odkrýt emické vnímání subkultury v postindustriální době očima jejích samotných členů. Výpovědi skinheads o aktuálním stavu jejich subkultury a jejím možném budoucím vývoji jsou tak posléze důsledně analyzovány a interpretovány.
|
|
Komunitní centrum pro uprchlíky z Ukrajiny
GAŽAROVÁ, Barbora
Diplomová práce představuje Komunitní centrum Spolu, které vzniklo v reakci na příchod uprchlíků z Ukrajiny v důsledku ruské agrese z února 2022. Práce obsahuje historický kontext situace, možnosti pomoci, které jsou k dispozici v ČR, dále vymezení pojmu solidarita, etika v sociální práci a etické dilema. V další části je popsán vznik komunitního centra, ve kterém jsou zdůrazněny tři situace, které byly eticky nejasné. Jsou proto následně konfrontovány s některou z etických teorií. V práci je také blíže zkoumána adaptace pracovníků na novou situaci, protože centrum vzniklo v již existující službě s odlišnou cílovou skupinou. Z toho důvodu jsou také řešeny kompetence pracovníků v práci s uprchlíky. Empirické poznatky pocházejí z kvalitativního šetření metodami průběžného pozorování a polostrukturovaných rozhovorů.
|
|
Politika všedního dne
Šimková, Barbora ; Stejskalová,, Tereza (oponent) ; Sterec, Pavel (vedoucí práce)
Ve své diplomové práci Politika všedního dne zpracovávám podle mého názoru v současném uměleckém provozu nedostatečně řešené téma ekonomických vztahů a strukturální nerovnosti aktérů. Zaměřuji se na problematiku ekonomické situace studentek a studentů umění a jejich postavení v rámci univerzity technického směru s vysokými požadavky na výsledky a budoucí uplatnění měřitelné prestiží a lukrativností pracovní pozice. S vědomím vstupu na „tenký led“ jsem pro řešení tématu zvolila formu zařaditelnou do kolonky kolaborativní umění – a sice performativní ustavující schůzi subjektu, jehož agendou je hájit ekonomické zájmy studentů. Těžiště práce však nespočívá v náplni a praktickém fungování daného subjektu, má deklarativní funkci a institucionálně kritický charakter s cílem proniknout do struktury VUT. Nechci si vybírat mezi dvěma protipóly charakterizovanými na jedné straně estéty, kteří zarytě lpí na nedotknutelnosti autonomie umění a na straně druhé umělci-aktivisty, kteří odmítají jakékoliv estetické hodnocení své práce. Ostatně Claire Bishop považovala tuto optiku za lichý bod již v roce 2006 ve svém známém článku pro Artforum1. Nejde mi ani o nalezení kompromisu mezi uměním a aktivismem. V této práci zkoumám možnosti, jak z ustavující schůze určitého spolku vytvořit performativní uměleckou akci, která obstojí před uměleckou kritikou a zároveň si uchová své politické cíle tím, že po sobě zanechá funkční strukturu, kterou bude možné využít pro reálnou změnu stavu věcí.
|
|
Sociální politika v České republice
Janošková, Sára
Bakalářská práce ,,Sociální politika v České republice“ mapuje sociální politiku u nás. Jedním z cílů práce je přiblížit nastavení sociální politiky, tedy to, na čem je založena. V teoretické části je objasněn pojem sociální politika a její základní cíle. Jsou zde vymezeni také aktéři, kteří v ní figurují. Dále jsou vymezeny nástroje, principy a funkce dané politiky. Praktická část je rozdělena na dvě větší části. V první z těchto částí je zhodnoceno využití testovaných dávek státní sociální podpory v jednotlivých krajích České republiky s cílem zjistit, ve kterých krajích jsou dávky nejvíce využívané, a tím pádem jsou tam častější sociální problémy. Druhá část praktické části je věnována pohledu občanů na nastavení sociální politiky v České republice na základě sekundární analýzy dat z Evropského výzkumu hodnot.
|
| |
|
Reflexe migrace z pohledu světových náboženství a její uplatnění ve výuce ZSV
HAVELKOVÁ, Lucie
Diplomová práce se zabývá reflexí migrace z pohledu světových náboženství. Teoretická část práce je věnována nejprve teoretickému pohledu na migraci jako takou - jsou zde definovány základní pojmy související s migrací, teoretické přístupy k migraci a také sociální, ekonomické a politické důsledky migrace. Další kapitola je věnována pohledu jednotlivých světových náboženství, křesťanství, judaismu, islámu, hinduismus a buddhismu na migraci. Poslední kapitola teoretické práce je věnována ukotvení tématu Reflexe migrace z pohledu světových náboženství v rámci Rámcového vzdělávacího programu. Praktická část práce je věnována tvorbě návrhů vyučovacích hodin a aktivit na témata, která se vztahují k migraci, ke světovým náboženstvím, solidaritě a pohledu jednotlivých náboženství na migranty.
|
|
Solidarita v sociální práci
ČÍHÁKOVÁ, Tereza
Práce se zabývá pojmem solidarita. Teoretická část charakterizuje pojem solidarita, význam solidarity v různých zemích a také důležitost solidarity v sociální politice a politické etice. Dále je popsán krátký historický vývoj solidarity. Předposlední kapitola teoretické části se věnuje solidaritě z pohledu církve a spojení solidarity s Ježíšem. Na závěr teoretické části jsou uvedeny druhy solidarit a shrnutí teoretické části. Praktická část je zaměřena na kvalitativní výzkum s cílem zjistit, jak sociální pracovníci v různých oblastech sociální práce pojem solidarita chápou. Rozhovor se skládá ze tří částí. První část se zaměřuje na to, co pro sociální pracovníky pojem solidarita znamená. Dále je vyjasněno, jak moc je solidarita důležitá v organizaci, kde pracují. Poslední část rozhovoru je zaměřena na projevy solidarity mezi spolupracovníky a klienty. Závěr teoretické části obsahuje hodnocení výzkumu, ve kterém je také srovnání odpovědí respondentů. Na závěr bakalářské práce uvádím možnosti pro sociální pracovníky, jak se solidaritou pracovat a propojenost solidarity se sociální prací.
|
|
Význam křesťanské spirituality v sociální práci
ZEJDOVÁ, Veronika
Bakalářská práce se zabývá významem křesťanské spirituality v sociální práci. Patrný důraz je tedy kladen na křesťanství, na jehož základech sociální práce skrze práci charitativní postupně vznikala. Cílem této práce je zdůraznit význam křesťanské spirituality v sociální práci a poukázat na vzájemnou propojenost těchto dvou složek. Na základě vybrané literatury dále hodnotím, jak tato forma spirituality dokáže fungovat při zapojení do procesu pomoci a v návaznosti na to zjišťuji, zda na křesťanské spiritualitě může sociální práce stavět svůj smysl a význam. Díky určení značných souvislostí je znázorněno, jak konkrétně křesťanská spiritualita může přispívat k motivaci sociálních pracovníků vykonávat tuto službu a jak sociální pracovník může následně pracovat se spiritualitou klientů. Dále se v práci zaměřuji na životní díla svatých žen, přesněji na život svaté Anežky České a svaté Matky Terezy, které vycházely z křesťanské lásky a celý svůj život zasvětily Ježíši Kristu a službě chudým a potřebným.
|
|
Mezigenerační rodinná solidarita očima studentů sociální práce
TUŠEROVÁ, Tereza
Tato diplomová práce se zabývá problematikou mezigenerační rodinné solidarity očima studentů sociální práce. Hlavním cílem je zmapovat postoje studentů sociální práce k mezigeneračnímu rodinnému soužití. Vliv na vztahy mezi seniory a mladými lidmi má vzájemná interakce, osobní zkušenosti, rodinné zázemí a další faktory. Téma mezilidských vztahů se týká každého z nás, nejen studentů sociální práce, základní kámen pro postoj mladé generace k seniorům utváří právě rodina, kde vzniká zmíněná mezigenerační rodinná solidarita. Tato práce se zaměřuje na vztah a postoj k této problematice z pohledu studentů sociální práce, kde se pracuje s předpokladem sociálního cítění, a to nejen k seniorům. Práce se skládá z teoretické a výzkumné části. Teoretická část práce je tvořena několika okruhy. Zabývá se vybraným obdobím stáří člověka, kde je zmiňována s ohledem k tématu práce - dospělost, stáří a demografická křivka. Dále je popsána formální péče o seniory, služby určené této cílové skupině a k nim vztahující se příspěvek na péči. Ve třetím okruhu je popsán samotný neformální pečovatel. Předposlední okruh se týká tématu mezigenerační solidarity a v závěru teoretické části téma vyplývající již z názvu samotné diplomové práce, a to student sociální práce. Pro výzkumnou část diplomové práce byl zvolen kvalitativní výzkum, metoda dotazování a technika polostrukturovaného rozhovoru. Rozhovory probíhaly se studenty sociální práce a byli zaměřeny na několik okruhů. Hlavní výzkumná otázka zněla: "Jak vnímají studenti sociální práce mezigenerační soužití v jedné domácnosti?" Dále byla rozdělena na několik dílčích otázek. Samotný výzkum proběhl v etapách, jako první proběhl předvýzkum a až poté následoval výzkum samotný. Všechny rozhovory byly nahrávány a doslovně přepsány. Získané informace byly zpracovány metodou vytváření trsů a výsledná data byla strukturována dle jednotlivých dílčích otázek. Z výzkumu vyplynulo, že studenti sociální práce vnímají soužití se staršími členy rodiny v jedné domácnosti jako přirozený vývoj jejich rodiny, rodinné situace. Považují za přirozené chování uvnitř rodiny, takové chování, kdy k sobě členové přistupují s láskou, úctou a pochopením. Přejí si i nadále pečovat o své blízké, a to v rodinném kruhu s minimálním, nebo žádným využitím sociálních služeb určených pro seniory. Studenti sociální práce se shodují, že studium tohoto oboru, jim přineslo velké množství informací, které jim ulehčí životní situaci, kdy se jako rodina, starají o stárnoucí členy své rodiny, stejně tak se ale shodují, že studium neovlivnilo jejich pohled a postoj k mezigeneračnímu soužití. Mezigenerační soužití zajišťuje jim, ale i dalším členům domácnosti jednu důležitou potřebu, a to "nebýt sám." Výsledky mohou dále sloužit studentům sociální práce, kteří se touto problematikou zabývají. Dále může tuto diplomovou práci využít i široká veřejnost k získání informací o mezigeneračním rodinném soužití.
|
|
Iniciativa Food Not Bombs ve vztahu k osobám bez přístřeší
ČESKÁ, Jana
Tato bakalářská práce se zabývá iniciativou Food Not Bombs a jejím vztahem k problematice bezdomovectví. Cílem práce bylo popsání fungování iniciativy Food Not Bombs v České republice a monitorování reflexí aktivistů v kontaktu s osobami bez přístřeší. Food Not Bombs je celosvětová iniciativa, která prostřednictvím bezplatného rozdávání jídla poukazuje na nerovnosti ve společnosti. V teoretické části jsou definovány základní pojmy související s fenoménem bezdomovectví včetně sociálních služeb a přístupů sociální práce s touto cílovou skupinou a aktuální stav problematiky. Dále je zde představena historie iniciativy Food Not Bombs, základní principy jejího fungování a navazující aktivity. Empirická část práce obsahuje vlastní výzkum. Byla zvolena kvalitativní výzkumná strategie a metoda dotazování, pro sběr dat byl využit polostrukturovaný rozhovor. Výzkumný soubor tvořilo jedenáct informantů z osmi měst České republiky, ve kterých skupiny Food Not Bombs působí. Získaná data byla převedena do textové podoby a následně analyzována formou otevřeného kódování a kategorizace. Na základě této analýzy byly zodpovězeny výzkumné otázky, které byly zaměřené na identifikaci rozdílů v činnosti jednotlivých kolektivů a na to, jak aktivisté vnímají osoby bez přístřeší. Bylo vymezeno několik rozdílů mezi skupinami z různých měst. Nejednalo se však o zásadní odlišnosti, lze tedy usuzovat, že skupiny se spíše shodují, než liší. Aktivisté vnímají osoby bez přístřeší jako jedince vyloučené ze společnosti a trpící materiální deprivací, často z důvodu nespravedlivé distribuce zdrojů. Snaží se negativně vnímat problém bezdomovectví jako celek a nehodnotit jednotlivé osoby jako viníky. Charakteristický je rovný přístup ke strávníkům, snaha o pomoc a podporu pro každého bez rozdílu. Práce může sloužit k rozšíření povědomí o aktivitách iniciativy Food Not Bombs a přispět ke změně negativního či pasivního přístupu veřejnosti k osobám bez přístřeší.
|