|
Profilování přestaveb T-buněčného receptoru ve výzkumu diabetu 1. typu a celiakie
Obermaierová, Anna ; Froňková, Eva (vedoucí práce) ; Volejníková, Jana (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá detekcí přestaveb T-lymfocytárních receptorů (TCR) pomocí sekvenačních metod nové generace (NGS) a jejím využití u autoimunitních onemocnění diabetes 1. typu (T1D) a celiakie. V první polovině je pozornost věnována seznámení se s metodami pro sekvenování TCR a průlomu, jaký přinesl nástup NGS. V druhé části pak práce popisuje způsoby využití těchto metod v medicíně. Speciální pozornost je věnována snaze najít biomarkery pro dvě úzce související autoimunitní choroby: T1D a celiakii.
|
|
Dramatická výchova jako metoda práce ve 2. a 3. ročníku ZŠ.
Volejníková, Jana ; Svobodová, Radmila (vedoucí práce) ; Ferklová, Alžběta (oponent)
Tato diplomová práce si klade za cíl ověřit využití metod a technik dramatické výchovy ve výuce prvouky v 2. a 3. ročníku ZŠ a zjistit možnosti, které dramatická výchova přináší. Diplomová práce je rozdělena na teoretickou a praktickou část. Teoretická část se zabývá tématy související s metodami a technikami dramatické výchovy. V praktické části jsou popsány a porovnány realizované přípravy prvouky klasickou formou a přípravy s využitím prvků dramatické výchovy. Metodami výzkumu jsou nezúčastněné přímé pozorování a dotazníkové šetření.
|
|
Dramatická výchova jako metoda práce ve 2. a 3. ročníku ZŠ.
Volejníková, Jana ; Svobodová, Radmila (vedoucí práce) ; Ferklová, Alžběta (oponent)
Tato diplomová práce si klade za cíl ověřit využití metod a technik dramatické výchovy ve výuce prvouky v 2. a 3. ročníku ZŠ a zjistit možnosti, které dramatická výchova přináší. Diplomová práce je rozdělena na teoretickou a praktickou část. Teoretická část se zabývá tématy související s metodami a technikami dramatické výchovy. V praktické části jsou popsány a porovnány realizované přípravy prvouky klasickou formou a přípravy s využitím prvků dramatické výchovy. Metodami výzkumu jsou nezúčastněné přímé pozorování a dotazníkové šetření.
|
|
Prognóza akutní lymfoblastické leukémie u dětí v závislosti na nových klinicko-biologických faktorech
Volejníková, Jana ; Froňková, Eva (vedoucí práce) ; Šálek, Cyril (oponent) ; Klener, Pavel (oponent)
V diagnostice a léčbě dětské akutní lymfoblastické leukémie (ALL) bylo během několika uplynulých desetiletí dosaženo vynikajících úspěchů a procento trvale vyléčených dětí a dospívajících vzrostlo téměř na 90%. Základním principem léčby dětské ALL je rozdělení pacientů do skupin s různou intenzitou léčby na základě přesně definovaných prognostických znaků s cílem snížit riziko relapsu onemocnění i toxických komplikací léčby. Rozvoj nových diagnostických metod, především v oblasti molekulární genetiky a průtokové cytometrie, umožnil další zlepšení rizikové stratifikace - klíčovým prognostickým faktorem se v moderních protokolech pro léčbu dětské ALL stala tzv. minimální reziduální nemoc (MRN) jako citlivý ukazatel odpovědi na léčbu a subklinického leukemického postižení různých kompartmentů v organizmu. Stále se ale intenzivně hledají nové znaky umožňující co nejpřesnější charakterizaci leukemického klonu a optimalizují léčebné postupy zohledňující jeho biologii. V první části naší práce popisujeme výsledky studie sledování a prognostického významu MRN v periferní krvi u dětí s ALL měřené pomocí kvantifikace přestaveb genů pro imunoglobuliny a receptory T-buněk (Ig/TCR) se zaměřením na velmi časné časové body indukční léčby.
|