|
Genová léčba u geneticky podmíněných neurologických chorob
Staneková, Tereza ; Uhrová Mészárosová, Anna (vedoucí práce) ; Paulasová - Schwabová, Jaroslava (oponent)
Genová terapie představuje revoluční přístup k léčbě nemocí zaměřený na genetickou podstatu onemocnění. V budoucnu by se mohla stát převažujícím terapeutickým postupem u řady onemocnění. Současné schválené genové terapie se zaměřují na imunodeficience, nádorová bujení a dědičná hematologická a neurologická onemocnění, představují tak naději pro pacienty trpící vzácnými a dosud neléčitelnými chorobami. V současnosti je genová terapie primárně určena pro léčbu monogenních onemocnění, ale v budoucnosti by se její využití mohlo rozšířit i na oblast získaných onemocnění. Tímto způsobem může genová terapie přinést nové možnosti léčby a zlepšit kvalitu života pacientů. Pokrok v této oblasti je způsoben nejenom rozvojem genetické diagnostiky, ale také zdokonalením technik aplikace nukleové kyseliny do cílových míst, což umožňuje přesné a účinné řešení genetických vad. Bakalářská práce je zaměřena na využití genové terapie v oblasti dědičných neurologických onemocnění, jejichž prevalence stoupá v dětské i dospělé populaci. Práce také shrnuje historické události vedoucí k objevu genové terapie, metodické možnosti genové terapie a rizika s ní spojená. Poslední kapitola je věnována nejnovějšímu postupu v oblasti genové léčby, kterým je personalizovaný přístup léčby cílený na pacienty s extrémně vzácnými...
|
|
Polymorfismus rs1801282 v genu PPARγ ve vztahu ke koncentraci a složení mastných kyselin u českých adolescentů
Hovhannisyan, Milena ; Vaňková, Markéta (vedoucí práce) ; Uhrová Mészárosová, Anna (oponent)
Prevalence obezity a diabetu 2. typu v adolescentní populaci narůstá. Podle předchozích studií se polymorfismus rs1801282 (Pro12Ala) v PPARγ pojí s rozvojem obezity, hypertenze, inzulinové rezistence, hyperlipidémie a dalších metabolických komplikací diabetu 2. typu. Data byla nasbírána v rámci projektu COPAT (Childhood Obesity Prevalence and Treatment). Soubor 2246 českých adolescentů ve věku 13-17 let byl genotypizován pomocí metody RT-PCR a účastníci byli podrobeni dalšímu antropometrickému a klinickému měření a biochemickým testům. Byla také nasbírána data o jejich nutričním příjmu a stravovacích návycích. U náhodně vybraných 735 jedinců z celkového souboru byly změřeny poměry mastných kyselin v séru. Naším cílem bylo: 1) určit efekt polymorfismu rs1801282 v genu PPARγ na antropometrické, klinické a biochemické parametry, 2) určit efekt interakce polymorfismu rs1801282 v genu PPARγ a nadváhy a obezity na sledované parametry. Frekvence alely Ala v našem souboru byla 15 %. Alela Ala asociovala s nižší hladinou C-peptidu nalačno (p=0,006) a nižší hladinou inzulinu nalačno (p=0,035). U obézních chlapců s alelou Ala byly detekovány vyšší hladiny ω-3 polynenasycených mastných kyselin ve frakci triacylglycerolů a fosfolipidů než u štíhlých přenašečů Ala či obézních Pro homozygotů. Klíčová slova:...
|
|
Polymorfismus rs v genu PPARG ve vztahu ke koncentraci a složení mastných kyselin u českých adolescentů
Hovhannisyan, Milena ; Vaňková, Markéta (vedoucí práce) ; Uhrová Mészárosová, Anna (oponent)
Prevalence obezity a diabetu 2. typu v adolescentní populaci narůstá. Podle předchozích studií polymorfismus v PPARG rs1801282 (Pro12Ala) se pojí s rozvojem obezity, hypertenze, inzulinové rezistence, hyperlipémie a dalších markerů diabetu 2. typu. Data byla nasbírána v rámci projektu COPAT (Childhood Obesity Prevalence and Treatment). Soubor 2246 českých adolescentů ve věku 13-17 let byl genotypizován pomocí metody RT-PCR. 735 jedinců z tohoto souboru bylo podrobeno dalšímu antropometrickému a klinickému měření a biochemickým testům. Byla také nasbírána data o jejich nutričním příjmu a stravovacím návykům. Naším cílem bylo 1) určit efekt polymorfismu na antropometrické, klinické a biochemické parametry, 2) určit efekt interakce genotyp-fenotyp na lipidové spektrum. Frekvenci alely Ala jsme stanovili 15%. Alela Ala asociovala s nižší hladinou c-peptidu nalačno (p=0,006) a hladinou inzulinu nalačno (p=0,035). U obézních přenašečů alely Ala jsme detekovali vyšší hladiny triacylglycerolů a fosfolipidů ω-3 polynenasycených mastných kyselin než u štíhlých přenašečů Ala či obézních Pro homozygotů. Klíčová slova: PPARγ2, Pro12Ala, mastné kyseliny, obezita, projekt COPAT
|
|
Molekulárně biologická analýza feochromocytomu a paragangliomu.
Musil, Zdeněk ; Hirschfeldová, Kateřina (vedoucí práce) ; Zamrazilová, Hana (oponent) ; Uhrová Mészárosová, Anna (oponent)
Předkládaná práce shrnuje výsledky výzkumu, který se zabývá relativně vzácnými neuroendokrinními nádory - feochromocytomem a paragangliomem (PHEO/PGL). Tyto nádory mohou vznikat díky dědičné genetické predispozici. Zpočátku své práce jsem se proto zaměřil na genetické vyšetření pacientů s PHEO/PGL. Byly zavedeny metody denaturační gradientové gelové elektroforézy, sekvenování dle Sangera, multiplex ligation probe amplification pro diagnostiku změn nejdříve v genech SDHD, SDHB a RET. Postupně se rozšiřoval (a stále i rozšiřuje) počet vyšetřovaných genů. V současné době metodou next generation sequencing vyšetřujeme následující geny: ATRX, BRAF, CDH1, CDKN2A, CDKN2B, FGFR1, FH, FHIT, GNAS, HIF2A (EPAS1), H-RAS, IDH1, IDH2, KIF1Bß, KMT2D, K-RAS, MAML3, MAX, MDH2, MET, NF1, NGFR, N-RAS, PHD2/EGLN1, RET, SDHA, SDHAF2, SDHB, SDHC, SDHD, TERT, TMEM 127, TP53 a VHL. Výskyt genových variant v uvedených genech (23%) se u českých pacientů s FEO/PGL se liší v porovnání s některými zahraničními studiemi (27%, 40%). Takovéto rozmezí může být způsobeno geografickými rozdíly nebo výběrem pacientů. PHEO/PGL se většinou (75%) vyskytují v benigní formě. Pro maligní formu onemocnění svědčí výskyt chromafinní tkáně v místech, kde se obvykle nenalézá, jako jsou např. játra, plíce či kosti. V testovaném souboru pacientů jsme se...
|
|
Využití masivně paralelního sekvenování nové generace pro diagnostiku hereditární spastické paraparézy: Příspěvek k rozvoji DNA diagnostiky vysoce heterogenního onemocnění
Uhrová Mészárosová, Anna ; Seeman, Pavel (vedoucí práce) ; Roth, Jan (oponent) ; Janíková, Mária (oponent)
Dizertační práce RNDr. Anna Uhrová Mészárosová Využití masivně paralelního sekvenování nové generace pro diagnostiku hereditární spastické paraparézy Příspěvek k rozvoji DNA diagnostiky vysoce heterogenního onemocnění Školitel: prof. MUDr. Pavel Seeman, Ph.D. Konzultantka: MUDr. Dana Šafka Brožková, Ph.D. Praha, 2018 Souhrn Předkládaná dizertační práce zpracovává výsledky molekulárně genetických vyšetření českých pacientů onemocněním hereditární spastická paraplegie a mapováním genetického pozadí této nemoci u českých pacientů. Hereditární spastická (HSP) je dědičné neurologické onemocnění se všemi typy mendelovské dědičnosti, které se projevuje bilaterální progresivní spasticitou a slabostí dolních končetin a vede k postupně se zhoršující chůzi, u některých pacientů může dojít až k úplné ztrátě schopnosti samostatné chůze. HSP je onemocnění velice heterogenní jak klinicky, tak geneticky. Bylo popsáno přes 90 typů nemoci a přes 70 genů, jejichž patogenní varianty mohou způsobovat tuto nemoc. Onemocnění se většinou projevuje jako tzv. nekomplikovaný typ nemoci, vyskytují se ale i formy komplikované s přidruženými příznaky (mentální retardace, epilepsie, ataxie, atrofie optického nervu, aj.) U souboru 96 českých pacientů s klinickým podezřením na nekomplikovanou HSP, u nichž byl předem vyloučen nejčastější...
|