|
Vliv vlastností stromů a jejich interakce s půdní faunou na hořlavost vrstvy nadložního humusu
Martinovská, Aneta ; Frouz, Jan (vedoucí práce) ; Vindušková, Olga (oponent)
Požáry jsou významným disturbančním faktorem, hrajícím klíčovou roli ve formování a fungování ekosystémů. V posledních desetiletích pozorujeme nárůst nebezpečné požárové aktivity. Očekává se, že s postupující klimatickou změnou bude frekvence a závažnost požárů narůstat. Je tedy klíčové se této problematice detailně věnovat. Množství a hořlavost opadu jsou jedny z hlavních faktorů určujících vznik a chování požárů. Vlastnosti opadu ovlivňují rychlost jeho dekompozice a tím i jeho akumulaci na půdním povrchu. Zároveň ovlivňují půdní faunu, která může bioturbací výrazně přispět k redukci opadu z povrchu půdy. Tyto vlivy závisí na druhu stromů a navíc jsou ovlivněny předchozím vývojem daného ekosystému. Tato práce zkoumá vliv druhu stromů, půdní fauny, stádia vývoje půdy a jejich vzájemných interakcí na hořlavost nadložních vrstev humusu pomocí laboratorního experimentu a studia fyzikálních veličin, které určují hořlavost. V rámci experimentu byly simulovány půdní profily porostů čtyř druhů stromů (listnatých: Alnus glutinosa a Quercus robur; a dvou jehličnatých: Picea omorica and Pinus nigr) s půdami ve dvou stádiích vývoje: iniciální půda, kde opad ležel přímo na povrchu půdotvorného substrátu a půda vyvinutá (40 let stará), kde byl opad přidán na vrstvu půdních horizontů vyvinutých pod jednotlivými...
|
|
Vzájemné interakce požárů s formami nadložního humusu a edafonem
Martinovská, Aneta ; Frouz, Jan (vedoucí práce) ; Vindušková, Olga (oponent)
Cílem bakalářské práce je prozkoumat otázku, zda existuje nějaké spojení mezi rychlostí dekompozice opadu, odstraňování opadu z povrchu půdy bioturbací a četností a intenzitou požárů. Práce detailně popisuje mechanismus požárů, faktory ovlivňující frekvenci a intenzitu požárů a jejich ekologické dopady. Všímá si zejména role dostupnosti paliva pro průběh požáru. Popisuje závislost mezi kvalitou paliva, jeho množstvím a rychlostí jeho akumulace a četností a intenzitou požárů. Zejména si pak všímá hromadění paliva na povrchu půdy v podobě více či méně rozloženého opadu. Práce poukazuje na to, že množství tohoto paliva závisí na kvalitě opadu, jeho produkci, ale také na rychlosti, s jakou se opad (palivo) na povrchu půdy rozkládá, a jak rychle je případně zapravován do půdy bioturbací půdních organismů. Práce si dále všímá faktorů ovlivňujících intenzitu bioturbace a rychlost dekompozice a představuje faktory ovlivňující tvorbu forem nadložního humusu. Dále poukazuje na možnou závislost mezi těmito formami humusu a četností výskytu požárů. Zároveň uvádí, že i přes velmi intenzivní hledání v odborné literatuře takřka neexistují práce, jež by toto myšlenku explicitně testovaly, i když řada studií přináší pozorování, která nepřímo naznačují, že rychlejší odstraňování opadu z povrchu půdy snižuje riziko...
|
|
Dlouhodobý hmotný majetek z pohledu českých účetních předpisů a IFRS
Martinovská, Aneta ; Ďurianová, Gabriela (vedoucí práce) ; Randáková, Monika (oponent)
Cílem bakalářské práce je srovnat způsob účtování dlouhodobého hmotného majetku dle českých účetních předpisů a mezinárodních standardů účetního výkaznictví IFRS. Práce se zaměřuje na vymezení, pořízení, oceňování, odpisování a vyřazení dlouhodobého hmotného majetku. Nejdříve je shrnut pohled dle české legislativy, jež je obohacen praktickými ukázkami. Následuje teoretické pojetí z hlediska mezinárodních standardů. V další kapitole nalezneme porovnání jednotlivých úprav dlouhodobého hmotného majetku na praktických příkladech. Závěrem jsou shrnuty rozdíly mezi zmíněnými účetními systémy.
|