|
Populační klima a rodinná politika v České republice po roce 1989 v evropském kontextu
Kocourková, Jiřina ; Fialová, Ludmila (vedoucí práce) ; Rychtaříková, Jitka (oponent) ; Rabušic, Ladislav (oponent)
€ 9gÍE!ě E=*"ť!ÉÉEÉA3,s:€É;E Eť:€;EE. ĚiE5Ě;; E=T;t- :í; a eŤEu e s;; H EgqÉEEšl:Ě3$á *gÉc*E šg3Ě€ aÉťĚE;€.íEEi íĚg ; a.e;i.egsaei=.E EšĚEÉ: :g;;E€;, rt;:Ě:;;Ě{Eá iEÉEE.E íĚEEĚBEiiÉ:;; Ěi=ĚĚťÉE iBiEĚEEiiElš ĚĚĚgÉEi:EEiiEiglĚiáá.g B.e;l *ě Eá;;e:;E Egú;5€;E:Ě{i' EEě*áE;štŤĚ€E :EEĚ.gĚ EEáÉěi3E ĚEEĚE€ĚE;sÉBi EĚEEĚĚEEEEě;E ĚáĚEEE EaiEĚ;la gĚ:ĚielgĚ;Egg ĚeE;EEEilgElg EaaĚlg i:gglEgÉ-Eg:lgÉli;lgEĚ'EĚláÉ;.il ;áEáEE'uÉ aEii1€šíggíiEE Ě Eiš' iEEl= ?a 61gg1ggggiiiigg11i;liigg11šilllšlĚa€uBtÉi;*, iEiElaĚ?E ĚaiE lzziEÉĚišĚE€iiE iEEšĚ Eg* €EE€5€ěE iiÉEEĚĚFi$ĚĚĚ; EĚE;řĚ:á.šE šÉš;#Ěá;=€ÉÉEĚ ::Ěš*ššĚE5És*šĚsEE;€iĚE= ;ĚĚ:;;*ĚE FgĚĚF sĚ*Ěl$;g šiĚĚE€E.É i=sĚ:Ěať řšgíáťš:ÉEĚig; ití1;€EE *;sĚ;řEšĚ;:ffiĚ.ťg ee*gÉEEřEĚÉsF=9ěgíšEtř 9a6HgH€aE*E;šsge ř:g=E.ĚeqE E3xE* ssE rg; $E ĚĚĚ; rět:šÍ::ělĚÉĚ; H'ššĚ;É šíšĚ: 5ÉgigEšEgEgíšĚÉF řEjĚ-ššĚ# EEĚt€ÉiáE ÉÉšíg ÍEgĚF;t=g *ĚEěĚiĚÉšťEĚáEřĚťťĚ.ĚFbE:la$gg; sgíesEĚíEĚgť*ÉgágťgĚgtgšg' ggggšÉgáĚgEEíĚ €EĚššgťsgF;g3ásšiaĚagg šššš,=*šiggi,ššgšgegšgšs ÉííšĚ:gššEsě} F*'gáĚ. E =;sg *íss ffig ffiŘffi *E€šš ruťšg**š €š*šš*g uĚEss*
|
|
Plodnost během pandemie covid-19 se zaměřením na Česko
Račáková, Ivana ; Šťastná, Anna (vedoucí práce) ; Kocourková, Jiřina (oponent)
Plodnost během pandemie covid-19 se zaměřením na Česko Abstrakt Cílem této práce je charakterizovat změnu plodnosti, která nastala v Česku během zdravotní a ekonomické krize v souvislosti s pandemií covid-19 mezi lety 2020-2022. Analytická část vychází z diskuse teoretických předpokladů a dosavadních zahraničních studií se zaměřením na plodnost během pandemie covid-19. Práce vychází z těchto hlavních datových zdrojů: demografických dat o počtech narozených a úrovni plodnosti v ročním i měsíčním detailu (unikátní databáze Short-Term Fertility Fluctuations v rámci databáze Human Fertility Database) a výběrového šetření GGP-Současná česká rodina, které v Česku probíhalo během pandemie covid-19 a zkoumalo mj. reprodukční plány. Práce dále ukazuje, jak se měsíční výkyvy plodnosti během pandemie covid-19 promítly do celkové plodnosti a které skupiny žen byly náchylnější ke změně plodnosti (dle věku, legitimity a parity). Výsledky naznačují pozitivní vliv první vlny pandemie covid-19 na plodnost v Česku. Od počátku roku 2022 však plodnost dlouhodobě klesá pod předpandemickou úroveň. Reprodukční chování bylo analyzováno pomocí statistických metod kontingenčních tabulek a logistické regrese. Výsledky však zatím neukazují na výrazné změny reprodukčních plánů českých mužů a žen v souvislosti s pandemií covid-19, a to...
|
|
Analýza procesů formování a rozpadu rodin s využitím modelů vícestavové demografie
Dušek, Zdeněk ; Rychtaříková, Jitka (vedoucí práce) ; Kocourková, Jiřina (oponent)
Hlavním cílem této diplomové práce je analyzovat vývoj procesů formování a rozpadu rodin v České republice v letech 1993 až 2008, a to za pomocí modelů vícestavové demografie. S využitím této pokročilé demografické metody byly analyzovány přechody mezi jednotlivými rodinnými stavy včetně charakteristik událostí, které těmto stavům předcházejí. První část analýzy je zaměřena na celou věkovou strukturu obyvatelstva, zatímco část druhá se věnuje analýze obyvatelstva ve fertilním věku, jehož charakteristiky v otázce procesů formování a rozpadu rodin zaujímají v demografii výjimečné postavení. K výpočtu modelu rodinného stavu na datech za Českou republiku byl využit počítačový program LIPRO, pomocí kterého byla rovněž sestavena projekce počtu obyvatel dle rodinného stavu do období let 2019?2023. Znalostní oporu při analýze pomocí modelů vícestavové demografie nám poskytly další kapitoly této práce, ve kterých byla postupně analyzována úroveň sňatečnosti a rozvodovosti ve sledovaném období a faktory, které mohly úroveň těchto dvou procesů ovlivnit. Jedním z faktorů, který mohl přispět ke snižování intenzity sňatečnosti, je rozšíření nesezdaných soužití, jejichž vývoji je proto věnována speciální pozornost. Dále byl nastíněn soudobý sociálně-ekonomický vývoj a rodinná a sociální politika, které taktéž ovlivňují...
|
|
Plánované rodičovství v Indii a Pákistánu
Chrtková, Sylvie ; Kocourková, Jiřina (vedoucí práce) ; Fialová, Ludmila (oponent)
Plánované rodičovství v Indii a Pákistánu Abstrakt Světová populace stále roste a nejvyšší tempo růstu a populační přírůstek jsou zaznamenávány v zemích s nižšími příjmy, a to převážně v jižní a jihovýchodní Asii. Stěžejním nástrojem pro snižování tempa růstu a porodnosti v těchto zemích jsou programy plánovaného rodičovství, jejichž hlavním cílem je podpora žen, reprodukčního zdraví či právo párů se svobodně rozhodnout o počtu dětí a jednotlivými rozestupy mezi nimi. Cílem práce je proto srovnání programů plánovaného rodičovství v Indii a Pákistánu, tedy zemí, ve kterých programy plánovaného rodičovství fungují již více jak 60 let, ale jejich tempo růstu je stále velmi vysoké. Práce srovnává populační vývoj zkoumaných zemí, znalost a využívání antikoncepčních metod vdanými ženami ve věku 15-49 let a zároveň se snaží zodpovědět otázky týkající se zhodnocení efektivity programů plánovaného rodičovství v Indii a Pákistánu. Pro analýzu jsou využita data z celosvětového šetření Demographic and Health Survey a data z databáze World Bank. V rámci analýzy se pracuje s grafickými prvky a deskriptivní statistikou. Pro analýzu spokojenosti s programy plánovaného rodičovství byla využita binární logistická regrese. Výsledky práce ukázaly, že programy plánovaného rodičovství v Indii i Pákistánu rozšiřují znalost...
|
|
Porovnání interrupčního a antikoncepčního chování v roce 2009 a 2019 ve vybraných evropských zemích
Idlbeková, Bára ; Kocourková, Jiřina (vedoucí práce) ; Fait, Tomáš (oponent)
Porovnání interrupčního a antikoncepčního chování v roce 2009 a 2019 ve vybraných evropských zemích Abstrakt Hlavním cílem této diplomové práce je zjistit do jaké míry se ve vybraných evropských zemích změnilo interrupční a antikoncepční chování mezi roky 2009 a 2019. První kapitola rozebírá cíle, výzkumné otázky práce a její strukturu. Druhá kapitola obsahuje teoretické zarámování diplomové práce a věnuje se základním informacím o interrupcích v kontextu 2. demografického přechodu, názorovým proudům, legislativě a v neposlední řadě také antikoncepci. Ve třetí kapitole jsou uvedeny zdroje a metodika. V analytické části práce ve čtvrté kapitole je hodnocena a srovnávána úroveň umělé potratovosti mezi evropskými zeměmi a následně pak provedena shluková analýza s cílem odhalit skupiny zemí s podobným interrupčním chováním a určit modely interrupčního chováni v roce 2009 a 2019. Z výsledných interrupčních modelů byly vybráni zástupci jednotlivých skupin modelů a graficky byly porovnány jejich míry umělé potratovosti a prevalence antikoncepce. Poslední kapitola analytické části práce zkoumá postoje společnosti týkající se ospravedlnění interrupcí, kde byl zjišťován vztah sociálních faktorů (pohlaví, věk, vzdělání, náboženská víra a ospravedlnění homosexuality) vůči souhlasnému vyjádření respondentů k podstoupení...
|
|
Plánování plodnosti českých žen v kontextu preferenční teorie
Haklová, Barbora ; Kocourková, Jiřina (vedoucí práce) ; Šťastná, Anna (oponent)
Plánování plodnosti českých žen v kontextu preferenční teorie Abstrakt Cílem této bakalářské práce je nalézt, zda se odlišné preference českých žen odrážejí v plánování rodičovství, a to z hlediska časování a intenzity plodnosti. Teoretická část práce představuje teoretické koncepty diferenciace plodnosti. To jsou druhý demografický přechod a preferenční teorie. Nejdříve se zabývá těmito koncepty obecně v Evropě a následně se věnuje jejich aplikacím na území České republiky. Analytická část pracuje s daty z výběrového šetření Ženy 2016. Nejdříve si rozdělí ženy dle typologie preferenční teorie. Následně za pomoci analýzy kontingenčních tabulek a popisné charakteristiky dat zjišťuje, jaký je mezi preferencemi českých žen a časováním a intenzitou plodnosti vztah. Výsledky analýzy ukazují, že mezi preferencemi českých žen a intenzitou i časováním jejich plodnosti se podařilo na datech výběrového šetření Ženy 2016 prokázat vztah. Klíčová slova: preferenční teorie, plánování rodičovství, odkládání rodičovství, diferenciace plodnosti, Česká republika
|
|
Plodnost v Rusku v období 2000-2018 se zaměřením na druhé a vyšší pořadí narození v kontextu ekonomických podmínek a rodinné politiky
Třísková, Hana ; Šťastná, Anna (vedoucí práce) ; Kocourková, Jiřina (oponent)
Plodnost v Rusku v období 2000-2018 se zaměřením na druhé a vyšší pořadí narození v kontextu ekonomických podmínek a rodinné politiky Abstrakt Stejně jako většina rozvinutých západních zemí, čelí také Rusko problému klesající plodnosti a odkládání rození dětí do stále vyššího věku. Rozpad Sovětského svazu v roce 1991 a následná hospodářská a společenská transformace probíhající v Rusku v 90. letech 20. století zařadily Rusko mezi země s nízkou úrovní plodnosti. Cílem předkládané diplomové práce je zkoumat plodnost v Rusku v období 2000-2018 se zaměřením na druhé a vyšší pořadí v kontextu ekonomických podmínek a rodinné politiky. První část práce se zaměřuje na popsání rodinné politiky a forem státní podpory rodin s dětmi, stejně tak jako na nastínění vývoje plodnosti v období 1917-2000 v souvislosti s klíčovými historickými, ekonomickými a sociálními událostmi. Druhá část práce se věnuje analýze plodnosti ve sledovaném období 2000-2018 prostřednictvím zvolených demografických ukazatelů. Součástí analýzy je také popsání vlivu ekonomických podmínek na úroveň plodnosti ve sledovaném období 2000-2018 prostřednictvím zvolených proměnných za využití korelačního koeficientu a lineární regrese. Plány žen mít druhé a další dítě jsou zkoumány za využití dat z šetření Reproductive Health Survey 2012, která byla pro...
|
|
Slučitelnost práce a rodiny v České republice z pohledu zaměstnanců a zaměstnavatelů
Průšová, Marie ; Kocourková, Jiřina (vedoucí práce) ; Fialová, Ludmila (oponent)
em této práce je popsat a analyzovat způsoby přispívající k lepší slučitelnosti práce a rodiny, přičemž je zaměřena na rodiny s malými dětmi. První část práce je popisná, ve druhé části jsou na základě provedené výzkumu analyzovány názory zaměstnanců a zaměstnavatelů na firemní školky. Popisná, teoretická, část se zabývá historií, legislativou, institucionálními zařízeními služeb péče o děti a formami pracovních úvazků, které umožňují lepé sloučit práci a rodinu. Čtenář má v analytické části možnost zjistit, jak se vzájemně liší postoje a názory zaměstnanců a zaměstnavatelů, případně do jaké míry jsou homogenní či heterogenní jednotlivé skupiny respondentů. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
|
Porovnání vývoje rozvodovosti v České republice a na Slovensku po roce 1993
Jansová, Lenka ; Kocourková, Jiřina (vedoucí práce) ; Kalibová, Květa (oponent)
Tato práce se zabývá analýzou a porovnáním vývoje rozvodovosti mezi Českou a Slovenskou republikou od roku 1993. Jejím cílem je zjistit, zda ve vývoji mezi zeměmi převažuje sbližování nebo zda se objevily některé odlišnosti a proč. První část práce se zabývá vývojem rozvodové legislativy a rozvodovosti na území Československa. Teoretická část se zaměřuje na příčiny rozvodovosti s ohledem na sledované území a období. Nejprve jsou diskutovány strukturální faktory související s procesem modernizace rodiny, potom sňatkové chování, koncept sociální dědičnosti rozvodového chování a religiozita. Analytická část dokumentuje vývoj intenzity rozvodovosti v posledních 20 letech z hlediska věku, délky trvání a počtu nezletilých dětí. Výsledky ukazují, že směr vývoje v obou zemích je stejný. Významnější rozdíl si udržela pouze celková intenzita, ale i v té dochází ke sbližování.
|
|
Matkou v pozdním věku: proměny pozdního mateřství od vzniku Československa po současnost
Šimečková, Michaela ; Fialová, Ludmila (vedoucí práce) ; Kocourková, Jiřina (oponent) ; Hašková, Hana (oponent)
Matkou v pozdním věku: proměny pozdního mateřství od vzniku Československa po současnost Abstrakt Disertační práce poskytuje makrostrukturální pohled na vývoj pozdního mateřství, v práci definovaném jako mateřství žen starších 35 let, na území dnešní České republiky v letech 1920-2015. Studie zkoumá otázku, do jaké míry konverguje reflexe pozdního mateřství ve vybraných obecných a odborných periodikách s poznatky plynoucími z analýzy demografických dat. Za tímto účelem je použit metodologicky smíšený výzkum, jenž umožňuje propojení závěrů z kvantitativní analýzy demografických dat (demografická analýza a binární logistická regrese) a kvalitativní a kvantitativní analýzy médií (diskursivní a obsahová analýza). Jak studie dokládá, vývoj pozdního mateřství v českých zemích variuje na celé škále možných mediálních percepcí, úrovní i intenzit plodnosti. Práce ukazuje na silnou provazbu mezi mediální percepcí pozdního mateřství a závěry vyplývajícími z demografických analýz, které jsou po většinu sledovaných let shodné. Studie přestavuje s jistou simplifikací pět obrazů pozdního mateřství. První obraz "zkušená matka" (1920-37) představuje pozdní matku jako ženu vdanou s vyšším počtem dětí, s bohatými zkušenosti ve vedení domácnosti a výchově dítěte. U druhého obrazu "zasloužilé matky" (období 1960-62) je vyjma...
|