|
Přímé zahraniční investice a jejich vliv na ekonomiku ČR
Czubek, Martin ; Bažantová, Ilona (vedoucí práce) ; Hraba, Zdeněk (oponent)
Závěr Příliv přímých zahraničních investic znamenal pro Českou republiku bezesporu výraznou podporu po dobu její transformace na tržní hospodářství. Se vstupem zahraničních investorů přichází celá řada pozitivních efektů. Jejich investice nahradily nedostatečné domácí úspory a přispěly tak ke kapitalizaci ekonomiky. Zahraniční společnosti přetvořily vlastnickou strukturu strategicky významných podniků, změnily organizační uspořádání, zavedly nové metody řízení a přispěly k celkové stabilizaci a zkvalitnění podnikatelské sféry. Přímé zahraniční investice se také výrazně zasloužily o modernizaci výrobní základny, transfer nových technologií a manažerských dovedností. Díky tzv. multiplikačnímu efektu přímých zahraničních investic (crowding-in efektu) došlo také, prostřednictvím zapojení domácích firem do výrobního procesu zahraničních společností, k nárůstu produkce a vytvoření dodatečných pracovních míst přímých i nepřímých. Jedná se většinou o produkci s vyšší přidanou hodnotou, která je schopna konkurovat zahraničním výrobkům a tak se i významně podílí na exportu dané země. V ČR také došlo ke vstupu zahraničních společností do největších finančních institucí. To mělo za následek přístup k nejnovějším finančním produktům, poskytování potřebného kapitálu domácím firmám a celkovou stabilizaci bankovního...
|
|
České a československé oběživo v hospodářsko-právních souvislostech
Maránek, Pavel ; Bažantová, Ilona (vedoucí práce) ; Hraba, Zdeněk (oponent)
Závěr V této práci jsem se zabýval otázkou měny a popisem jejího vývoje v celém období existence Československa, a to jak z pohledu vývoje hospodářského, tak z pohledu práva, zbývá tedy už jen se pokusit zhodnotit vlivy kvalitního právního zakotvení měny na hospodářský rozvoj, když další z cílů práce, tedy systematický popis oběživa v materiální podobě je obsažen v přílohách. Považuji však za nutné nejdříve stručně vyhodnotit z hlediska právního zakotvení měny a hospodářského vývoje jednotlivá období. V době všeobecného měnového a hospodářského rozkladu po první světové válce byla provedena měnová odluka, která - velmi zjednodušeně řečeno - si vystačila s urputným nasazením jediného člověka, Aloise Rašína, právě jeho maximální zaměření na měnovou otázku stálo za úspěchem akce, ačkoliv právní a technické zabezpečení bylo spíše minimalistické, o tom, že svou jasnou koncepcí zajistil základnu pro hospodářský rozvoj nelze mít pochybnosti, neboť příklady rozvratu států v sousedství tomu jasně přitakávají. Ovšem nastoupená deflační politika se, z dnešního úhlu pohledu, kdy řešením většiny krizí jsou fiskální či monetární impulsy, může zdát jako neskutečně tvrdá. Založení národní banky bylo z hlediska hospodářského rozvoje jistě správným krokem, bylo to konečné konstituování instituce, která bude, do značné míry...
|
|
Ekonomické aspekty systémové integrace
Kraft, Martin ; Pokorný, Jan (vedoucí práce) ; Bažantová, Ilona (oponent)
Ekonomické aspekty systémové integrace Abstrakt Práce si vytyčuje za cíl informovat čtenáře o ekonomickém významu a právním pozadí systémové integrace stejně jako o vzájemné interakci právního a ekonomického rámce systémové integrace. Účelem systémové integrace je komplexním způsobem zajistit strategickou podporu klíčových obchodních procesů za účelem zvýšení konkurenceschopnosti organizace. Děje se tak prostřednictvím sjednocení informatických prostředků k uspokojení potřeb všech významných procesů v organizaci. Zkvalitnění těchto procesů pak vede k vytvoření přidané hodnoty, která z jednotlivých integrovaných systémů vytvoří ekonomicky efektivnější celek. Nejprve se práce zaobírá obecnou charakteristikou systémové integrace. Pro přiblížení problematiky praxi jsou zmíněny nejdůležitější projekty systémové integrace provedené v České republice v oblasti veřejné správy. Na základě tohoto popisu projektů systémové integrace jsou popsány konkrétní přínosy integrace. Dále se práce věnuje analýze vlivu právního rámce systémové integrace na její ekonomické aspekty. V rámci popisu právního rámce je věnována pozornost především smlouvám o systémové integraci. Jádrem práce je pak analýza ekonomických aspektů jednotlivých fází systémové integrace. V další části se práce zaměřuje na podrobný rozbor stěžejních...
|
|
Africká unie: Právní a ekonomická analýza
Hampl, Ondřej ; Bažantová, Ilona (vedoucí práce) ; Hraba, Zdeněk (oponent)
Závěrečná diskuse Jak patrno z výše uvedeného, funkčnost institucí Africké unie, a potažmo i Africké unie jako celku, má - zejména vzhledem k nedostatečné finanční a politické podpoře - k ideálnímu stavu daleko. Její budoucí fungování je odvislé zejména od vůle členských států přenést některá rozhodování na celoafrickou úroveň a podrobit se nadstátní formě regulace. Tato vůle je však odvislá od toho, zda se Africké unii podaří již v počáteční fázi výsledky své práce přesvědčit africké státy, že vyšší míra hospodářské a politické integrace je skutečně cestou k hospodářskému rozvoji. Při hodnocení procesu africké integrace je možno pomoci si paralelou k procesu integrace evropské. Zkoumáme-li roli jednotlivých institucí Evropských společenství v procesu evropské integrace, je zejména nutno vyzdvihnout roli Evropského soudního dvora. Ten od počátku svého mandátu zaujímal značně pro-integrační pozici a Smlouvu o založení Evropského společenství vykládal teleologicky, tj. pravidla v ní obsažená hodnotil ve vztahu k cílům, jejichž dosažení bylo uzavřením Smlouvy sledováno. Podobná instituce v prostředí africké integrace zatím chybí - Africký soudní dvůr a soud pro lidská práva dosud svoji roli neplní a bude-li ji vůbec někdy plnit, pak je otázkou, zda se stane respektovanou právní autoritou, která povýší snahu o...
|
| |
|
Ekonomické a právní aspekty přímých zahraničních investic na příkladu Indie
Janů, Petr ; Bažantová, Ilona (vedoucí práce) ; Hraba, Zdeněk (oponent)
49 ZÁVĚR Indické hospodářství se po dlouhých letech uzavřenosti od roku 1991 otevírá. V tomto roce byla nastolena cesta postupných reforem (resp. liberalizace), která znamenala razantní posun i v politice vůči PZI. Indická vláda se rozhodla umožnit přístup zahraničnímu kapitálu na svůj trh hned z několika důvodů, z nichž nejhlavnější jsou modernizace technologií a rozšíření možností financování rozvoje. Celkovým efektem má být stimul hospodářského růstu. Není snadné kvantifikovat dopad přílivu PZI na hospodářství. PZI jsou ovšem součástí reforem, a ty své pozitivní dopady mají. To dokazuje vývoj HDP, když za reformovaným sektorem průmyslu a služeb nereformované zemědělství značně zaostává (vývoj ekonomických ukazatelů je součástí přílohy). Politika indické vlády vůči PZI se dá označit za velmi aktivní. Snaha těžit z procesu globalizace ve svůj prospěch se promítla do prostředků, kterými je politika PZI uskutečňována. Základní právní rámec na úrovni národní legislativy vytvářejí Zákon o společnostech, Devizový zákon a nařízení vlády týkající se procesu povolování PZI. Indie se uzavíráním bilaterálních dohod o ochraně investic a o zamezení dvojímu zdanění zařadila do hlavního celosvětového proudu a spolu s národní legislativou tak vytváří základní pilíře právní úpravy PZI. Tyto dohody uzavírá se stále se...
|
|
Principy a nástroje podnikatelské etiky
Strakoš, Martin ; Bažantová, Ilona (oponent) ; Seknička, Pavel (vedoucí práce)
Diplomová práce Principy a nástroje podnikatelské etiky 99 Záv r Podnikatelská etika je významným a astým tématem sou asných úvah o podnikání, ízení a obecn o hospodá ské innosti. Stejn tak se asto hovo í o významu etického chování v oblasti státní správy i v dalších oblastech. Diplomová práce p ispívá do diskuse o úloze etiky ve spole nosti moderním rozborem st žejních otázek týkajících se podnikatelské etiky. Cílem práce bylo shrnout základní aspekty etického ízení a podnikatelské etiky. Snažil jsem se nepojednávat o podnikatelské etice jako o samostatném fenoménu plovoucím mimo systém ostatních v dních obor , ale naopak jej p edstavit v rámci souvisejících disciplín, konkrétn jej vztáhnout k filosofickým ko en m základních etických teorií, na rtnout jeho vztah k právu a v p ípad kontrolních etických mechanism i k obecné problematice auditu. Diplomová práce ukazuje, že klasické etické teorie, které jsou vyloženy v úvodní ásti, mají i v jedenadvacátém století co íci. Obecné myšlenky t chto teorií, kup íkladu modern pojatý utilitarismus, teorii ctností nebo povinnosti, lze s úsp chem aplikovat na vztahy v podnikatelské oblasti a zlepšit tak úrove t chto vztah . Velkou pozornost v nuje diplomová práce etickým hodnotám. V zemích západní Evropy jsou základní etické hodnoty sou ástí elementární intelektuální...
|
|
Volný pohyb pracovních sil v EU a ekonomické zdůvodnění jeho omezování na příkladu SRN a Rakouska
Kaplanová, Lucie ; Bažantová, Ilona (vedoucí práce) ; Borkovec, Aleš (oponent)
Pokusili jsme se objasnit ekonomické aspekty volného pohybu pracovníků. Lze říci, že otevření pracovního trhu má na národní hospodářství obecně pozitivní dopad prostřednictvím přispění k růstu hrubého domácího produktu. Tento důsledek liberalizace pracovního trhu se ovšem projevuje až ve středním případně dlouhém období. V krátkém období může naopak dojít k nárůstu míry nezaměstnanosti. Právě obava z vyšší nezaměstnanosti je přitom jedním z nejvýznamnějších argumentů pro regulaci přístupu pracovníků na národní pracovní trh. Zabývali jsme se právní úpravou volného pohybu pracovníků v komunitárním právu, jak primárním, tak i sekundárním. Vysvětlili jsme na konkrétních příkladech pojmy přímé a skryté diskriminace, která je v rámci Evropské unie zakázána obecně i v oblasti volného pohybu pracovníků. Definovali jsme pracovníka jako osobu, která vykonává činnost pro svého zaměstnavatele, dle jeho pokynů a za odměnu. Vysvětlili jsme teoretické možnosti a snahu členských států o omezování volného pohybu pracovníků v Evropské unii z důvodu ochrany veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti, ochrany zdraví a zaměstnávání ve veřejné správě. První spíše teoretickou část jsme doplnili popisem jednotlivých vln rozšíření a hospodářské situace, za které se při rozšíření nacházely členské a přistupující státy. Zabývali jsme se...
|
| |
| |