|
Experimentální stanovení hloubky ostrosti optických systémů
Kubáček, Svatopluk ; Čmiel, Vratislav (oponent) ; Odstrčilík, Jan (vedoucí práce)
Cílem této práce je seznámit se s principem snímáním v oblasti optické mikroskopie. Dále se práce zabývá problematikou parametrů procesu zobrazení, jejich vlivem na výsledky a měření těchto parametrů. Podrobně je rozebrána hloubky ostrosti u optického systému a jsou zde určeny možnosti jejího teoretického i experimentálního stanovení. Součástí této práce je realizace měřícího pracoviště a program stanovující experimentálně hloubku ostrosti na základě různých metod měření. Závěr práce je věnován praktické části, která má za úkol sledovat nastavení optických systémů a jejich vliv na hloubku ostrosti.
|
|
Analýza variability srdečního rytmu pomocí entropie
Zemánek, Ladislav ; Čmiel, Vratislav (oponent) ; Janoušek, Oto (vedoucí práce)
Analýza HRV je moderní dostupnou neinvazivní metodou, která se používá k vyšetření autonomního nervového systému. Zároveň je také jedním z důležitých parametrů jeho správné funkce. Variabilitu srdečního rytmu lze analyzovat i pomocí entropie, která popisuje HRV signál jako míru neuspořádanosti jednotlivých RR intervalů a tak může posloužit k diagnostice srdečních chorob.
|
|
Měření membránového napětí pomocí napěťově citlivých barviv ve fluorescenční mikroskopii
Tkáč, Jan ; Janoušek, Oto (oponent) ; Čmiel, Vratislav (vedoucí práce)
Cílem této práce je sestavit literární rešerši v oblasti měření membránového napětí pomocí napěťově citlivých barviv a navrhnout postup měření membránového napětí na dostupných buňkách s využitím napěťově citlivého barviva di-4-ANEPPS a realizovat ho. Práce obsahuje úvod do elektrofyziologie živočišných buněk, vysvětluje fluorescenci a její typické vlastnosti a věnuje se popisu fluorescenčního mikroskopu. Dokument se z části věnuje charakterizaci a rozdělení napěťově citlivých barviv. Velká část práce obsahuje popis realizace a měření experimentu. V dokumentu jsou také zahrnuty různé metody měření a zpracování všech výsledků.
|
|
Multimodal Registration of Fundus Camera and OCT Retinal Images
Běťák, Ondřej ; Čmiel, Vratislav (oponent) ; Gazárek, Jiří (vedoucí práce)
This thesis is dealing with multimodal registration of retina from different scanning devices. With this multimodal registration is possible to enhance some details on the images which are crucial to detect different types of eye diseases (such as glaucoma, nerve fibre layer degradation, vessel degradation, etc.). The theoretical background of this thesis is followed by practical application which describes different types of registration of fundus, SLO and OCT images. Registration of fundus and SLO images is processed with spatial transformation. This thesis works with three different kinds of fundus and SLO image registration. First is the manual registration, which is the simplest one. The second one is automatic registration which is based on correlation. The results of these methods are discussed in conclusion. The third type – semi-automatic uses qualities of both previous methods and makes a compromise between accuracy and speed. Registration of fundus image and OCT B-scans is provided by two different methods. First is correlation-based registration, and second spatial-transformation-based method. All of the registration methods are provided with practical examples (algorithms) designed in Matlab.
|
| |
|
Mikroskopické snímky s vysokou hloubkou ostrosti
Růžičková, Martina ; Odstrčilík, Jan (oponent) ; Čmiel, Vratislav (vedoucí práce)
Cílem této práce je seznámení se s optickým mikroskopem a s možností pořizování mikroskopických fotografií. Dále se práce zabývá problematikou ostření a dosažení snímku s extrémní hloubkou ostrosti za předpokladu využití sady snímků s různými rovinami ostrosti. Pomocí vytvoření vhodného algoritmu pro zvýšení hloubky ostrosti pak provést obrazové zpracování této sady snímků a získat jeden výsledný obraz s vysokou hloubkou ostrosti.
|
|
Modelování šíření akčního potenciálu v myokardu
Běleja, Marek ; Čmiel, Vratislav (oponent) ; Provazník, Ivo (vedoucí práce)
Práce se zabývá základy bioelektrických jevů kardiomyocytu, dále je pak součástí tohoto dokumentu popis převodního systému srdce a způsob šíření v tomto systému V další části práce je popis vzniku šíření v tomto systému a samotná podstata vzniku šíření. V posledních kapitolách je rozebrána teorie pro tvorbu výpočetních modelů, které se rozprostírají do jedné dimenze nebo do dvou dimenzí
|
|
Programové vybavení pro práci s mikroskopickým obrazem
Pavlišta, Libor ; Odstrčilík, Jan (oponent) ; Čmiel, Vratislav (vedoucí práce)
Tato práce seznamuje se základním zpracováním obrazu v oblasti šedotónového a binárního obrazu. Zabývá se také analýzou získaných dat. Seznamuje s termíny jako morfologie či segmentace obrazu. Získané poznatky jsou aplikovány pro tvorbu programu na kompletní zpracování mikroskopického obrazu v programovém prostředí LabView s následnou analýzou a vykreslením výsledků do obrazu. Probíhající operace jsou pro lepší představu dokládány průběžnými obrázky.
|
|
Měření parametrů kardiovaskulárního systému (KVS)
Kratochvíla, Jiří ; Čmiel, Vratislav (oponent) ; Kolářová, Jana (vedoucí práce)
Cílem bakalářské práce je seznámení se s problematikou měření parametrů kardiovaskulárního systému, realizace měření těchto parametrů, následná analýza, ukázat statistický postup ověřování hypotéz v této oblasti a konečně prezentace naměřených průběhů včetně automatické detekce tepové frekvence z EKG signálu ve vytvořeném programu v prostředí Guide systému Matlab. Na základě teoretických poznatků bylo dle vlastního návrhu provedeno měření systémem Biopac a rtuťovým tonometrem. Parametry, jež byly měřeny na skupině pěti lidí: EKG, krevní tlak a tepová frekvence před a po zátěži. Po zpracování dat byla provedena statistická analýza, jejímž cílem bylo ukázat postup ověření hypotézy, zda a jak se mění měřené parametry kardiovaskulárního systému po zátěži. Následně byla naměřená data přenesena do prostředí Matlab. Prezentace průběhů (vytvořený program) zahrnuje časové a spektrální analýzy (užití Fourierovy transformace) signálů EKG, automatickou detekci tepové frekvence z EKG signálu, analýzu proměnlivosti tepové frekvence (HRV) – tachogram spolu s detailní analýzou HRV spekter (spekter proměnlivosti tepové frekvence – souvisí s aktivitou sympatiku a parasympatiku), které se rovněž užívají v klinické praxi stejně jako ostatní měřené parametry kardiovaskulárního systému.
|
|
Vliv zátěže na barorecepční reflex
Kamenec, Jan ; Čmiel, Vratislav (oponent) ; Kolářová, Jana (vedoucí práce)
KAMENEC, J. Vliv zátěže na barorecepční reflex. Brno: Vysoké učení technické v Brně, Fakulta elektrotechniky a komunikačních technologií, 2008. 52 s. Vedoucí bakalářské práce Ing. Jana Bardoňová, Ph.D. Předmětem předložené bakalářské práce bylo prostudovat problematiku měření barorecepčního reflexu a ověřit, zda fyzická zátěž ovlivňuje barorecepční citlivost. Měření probíhalo na počítačovém systému Biopac, ve kterém byl navrhnut potřebný protokol měření. Pro samotný výpočet byla zvolena neinvazivní spektrální metoda. Naměřená data počítačovým systémem Biopac byla zpracována pomocí programu Matlab, který vypočítal hledané závislosti.
|