|
Srovnání forem náhradní rodinné péče v České republice a v Anglii
Černá, Alžběta ; Pazlarová, Hana (vedoucí práce) ; Filipová, Eva (oponent)
Ve své bakalářské práci se zabývám problematikou ústavní a náhradní rodinné péče dvou zemí, z nichž každá zaujímá místo na opačném konci žebříčku kvality této péče. Česká republika je bohužel jednou ze zemí, kde je statisticky nejvíce dětí umístěných v ústavech, zatímco Anglie se dává za příklad ostatním státům, jako země s velmi profesionálním a kvalitním systémem péče o děti vyrůstajícími mimo svou biologickou rodinu. Na základě několika nedávných medializovaných kauz lidé nabývají dojmu, že zejména proces umisťování dětí do náhradní výchovné péče v ČR není dostatečně kvalitní a nabízí se otázka, jaká je skutečná úroveň náhradní rodinné péče v ČR, jaké stanovené podmínky zkvalitňují výsledky práce sociálních pracovníků v Anglii, a zda lze jejich způsob práce převést na pole náhradní rodinné péče v ČR.
|
|
Sociální služby pro ohrožené rodiny v okrese Česká Lípa
Kubíčková, Michaela ; Matoušek, Oldřich (vedoucí práce) ; Pazlarová, Hana (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá problematikou ohrožených rodin, popisuje některé problémy, se kterými se tyto rodiny mohou potýkat a službami, které jsou jim v České republice nabízeny. Dále se zaměřuje na služby rodinám nabízené v okrese Česká Lípa a navrhuje další, které by v okrese mohly najít své uplatnění, což je též cílem mé bakalářské práce. Tato práce je rozdělena na teoretickou a praktickou část a na čtyři kapitoly. Do teoretické části je zahrnuta kapitola první a druhá, do praktické části kapitoly zbývající. V první kapitole se věnuji popisu orgánu sociálněprávní ochrany dětí, jeho funkcím a kompetencím. Také vymezení okresu Česká Lípa a představuji místní OSPOD. V kapitole druhé se věnuji problematice ohrožených rodin v ČR, problémům, se kterými se setkávají a sítí služeb, které jsou jim nabízeny. Třetí kapitola je věnována podrobné analýze spisů OSPOD Česká Lípa, zabývá se problematikou ve spisech uvedenou, též uvádí početní vyjádření zastoupení jednotlivých problémů. Dále je zde uvedena práce s dotazníkem, který byl vytvořen speciálně pro zjištění 55 problematiky služeb pro ohrožené rodiny v okrese a rozbor odpovědí na jednotlivé otázky. Poslední kapitola se zabývá výhradně navrženými službami pro okres Česká Lípa. Pomocí dotazníků, rozhovorů a prostudování literatury jsem došla k závěru, že...
|
|
Sociální služby pro ohrožené rodiny v okrese Litoměřice
Kudová, Květa ; Matoušek, Oldřich (vedoucí práce) ; Pazlarová, Hana (oponent)
První část práce je věnována problematice ohrožených rodin. Snažím se popsat různé problémové situace, které mohou rodinu potkat. Popisuji služby, které mohou v České republice tyto rodiny využít. Uvádím též příklady služeb, které existují v zahraničí. Druhá část je zaměřena na zjištění nabídky služeb v okrese Litoměřice, zda tato nabídka pokrývá potřeby rodin žijících v tomto okrese. Využila jsem obsahové analýzy spisů OSPOD za rok 2006, dále pak formu dotazníku pro pracovníky OSPOD a rozhovoru s pracovníky OSPOD. I přesto, že nabídka služeb je poměrně bohatá, nepokrývá potřeby rodin, které jsou z různých důvodů v kontaktu s OSPOD. Většina služeb je zaměřena na volnočasovou aktivitu, většinou se ale jedná a služby placené, což se stává překážkou pro některé klienty. Problémem je také malá kapacita služeb, jedná se především o služby dětského psychologa a psychiatra, služby manželské a předmanželské poradny, nízkoprahového klubu a azylového domu pro matky s dětmi Některé služby zde chybí úplně. Jedná se především o mediační služby, intenzivní rodinnou terapii, terénní práci s rodinou a programy pro rodiče špatně zacházející s dětmi.
|
|
Možnosti podpory vztahového zázemí dítěte v dětském domově
Plessingerová, Jana ; Matoušek, Oldřich (vedoucí práce) ; Pazlarová, Hana (oponent)
Cílem diplomové práce je přinést odpověď na otázku Jaké jsou možnosti podpory vztahového zázemí dítěte v dětském domově? Diplomová práce je rozdělena na část teoretickou a praktickou, má šest kapitol. Teoretická část práce je zacílena především na dva okruhy témat - systém náhradní výchovné péče o děti v České republice, jehož součástí jsou dětské domovy a role a význam vztahů v životě člověka. První kapitola přináší přehled nejčastějších důvodů umístění dětí do náhradní výchovné péče. Popisuje formy náhradní výchovné péče rodinné a ústavní, podrobněji pak organizaci péče v dětských domovech. Přináší přehled právních norem, které se k této oblasti vztahují. Druhá kapitola přibližuje, jaké děti do náhradní výchovy nejčastěji přichází. Věnuje se tématu psychické deprivace. Třetí kapitola shrnuje nejčastěji uváděné nedostatky celého systému - některé z nich se týkají organizace péče v ústavních zařízeních, resp. dětských domovech, konkrétně i podpory vztahového zázemí dětí. Kapitola je doplněna o přínosy náhradní výchovné péče ústavní. Čtvrtá kapitola je věnována významu vztahů v životě člověka obecně. Shrnuje důležité poznatky o socializaci dítěte od jeho narození po dospívání. Popisuje také "teorii vazby" - vývojovou teorii orientovanou na vztahy a téma separace a ztráty. Pátá kapitola je zaměřená na...
|
|
Vztahové zázemí dětí v zařízení pro výkon pěstounské péče typu SOS vesničky
Grosmanová, Jana ; Pazlarová, Hana (vedoucí práce) ; Šabatová, Anna (oponent)
Diplomová práce "Vztahové zázemí dětí v zařízení pro výkon pěstounské péče typu SOS dětské vesničky" pojednává o současné situaci českých SOS dětských vesniček zařízeních pro výkon pěstounské péče. Jak se žije dětem v zařízeních pro výkon pěstounské péče SOS dětských vesničkách? Dříve, než jsem začala hledat odpovědi na tuto otázku, definovala jsem šíři pojmu "vztahové zázemí dítěte" v kontextu moderní doby. Dále jsem připomenula bohatou minulost SOS dětských vesniček. Současnosti českých SOS vesniček jsou věnované další tři kapitoly, které podrobně mapují současný stav organizace v souvislosti s platnou legislativou ČR. Empirická část, "on the road" výzkum měl za úkol přiblížit podmínky, ve kterých děti ve vesničkách žijí. Kvalitativní šetření mezi vytipovanými zaměstnanci Sdružení SOS dětských vesniček umožnilo vykreslit kaleidoskop nejrůznějších situací, kdy pověření pracovníci vstupují do náhradní SOS rodiny. Závěrečné konstatování vyznívá tristně, SOS vesničky, zařízení pro výkon pěstounské péče, jsou zajímavá avšak archaická organizace, která bude v České Republice jen s obtížemi hledat smysluplné uplatnění.
|
|
Sociální služby pro ohrožené rodiny (teoretická východiska a aktuální problémy z pohledu OSPOD v regionu Praha)
Brandejsová, Jana ; Pazlarová, Hana (vedoucí práce) ; Turnerová, Jolana (oponent)
Ústředním tématem diplomové práce jsou teoretické koncepty uplatnitelné v praxi a metodách sociálního pracovníka zaměřeného na pomoc ohroženým rodinám. Struktura diplomové práce sleduje téma podpory ohrožené rodině a dítěti na ose: základní teoretická východiska o vlivu primárního vztahu dítěte na jeho vývoj, otázky diagnostiky funkčnosti rodiny jako prostředku k efektivní pomoci, vybrané, v sociální práci uplatnitelné, rodinně terapeutické a intervenční přístupy, modely sociální práce s rodinou hierarchizované na schématu prevence - intervence. Cílem diplomové práce není komplexně popsat dané teoretické modely nebo preferovat některý z nich, ale poukázat na ty podněty, které mohou být prospěšné rodinně orientovanému sociálnímu pracovníkovi. Uvedená koncepce diplomové práce vychází z předpokladu, že sociální pracovníci jsou všeobecně kvalitně vzděláváni v oblasti sociálně-právního kontextu poskytování služeb, postrádají však dostatečnou vybavenost v oblasti praktických metod sociální práce, socioterapie či rodinné terapie jako nástrojů efektivní pomoci rodinám. Cílem teoretické části diplomové práce tedy není popis legislativního rámce sociálních služeb pro rodiny ani popis konkrétních institucí (těmto tématům se autorka věnovala v rámci své postupové práce), ale nástin možných zdrojů inspirace pro...
|
|
Sociální služby pro rodiny s dětmi v Jihomoravském kraji
Fránková, Petra ; Pazlarová, Hana (vedoucí práce) ; Kodymová, Pavla (oponent)
Ve své práci jsem se zaměřila na analýzu služeb pro rodiny s dětmi v jednom z regionů České republiky, v Jihomoravském kraji, s důrazem na služby pro ohrožené rodiny a rodiny v krizi. Hlavním opěrným bodem mé práce je zákon o sociálních službách. Cílem mé práce bylo celkové zhodnocení současné situace v poskytování sociálních služeb cílové skupině rodin s dětmi v daném regionu. Smyslem diplomové práce je čtenáře seznámit s teoretickými východisky, jež se týkají sociálních služeb a rodin s dětmi, zejména s politickými a právními východisky a procesem komunitního plánování rozvoje sociálních služeb, a analyzovat současnou nabídku sociálních služeb pro rodiny s dětmi v Jihomoravském kraji. Součástí analýzy je nezbytná demografická analýza, která vychází ze statistických údajů Českého statistického úřadu, a analýza Střednědobého plánu rozvoje sociálních služeb v Jihomoravském kraji z pohledu rodin s dětmi a následuje vlastní šetření, jež se zabývá sociálními službami v Jihomoravském kraji z pohledu zaměstnanců oddělení sociálně právní ochrany a v druhé části z pohledu zástupců nestátních neziskových organizacích zastoupených v kraji. Pro výzkumné šetření jsem použila metodu strukturovaných rozhovorů. Základním výstupem je srovnání jednotlivých šetření mezi sebou a s plány Jihomoravského kraje na rozvoj...
|
|
Klokánek v systému péče o děti vyžadující okamžitou pomoc
Strnadová, Hana ; Pazlarová, Hana (vedoucí práce) ; Kubínová, Marie (oponent)
Ve své bakalářské práci jsem se pokusila zhodnotit služby poskytované nestátní neziskovou organizací Fond ohrožených dětí dětem, které se ocitnou v obtížné životní situaci a vyžadují tak okamžitou pomoc. Konkrétně jsem se zaměřila na projekt Klokánek, který má přímo status zařízení pro děti vyžadující okamžitou pomoc. Pro lepší orientaci v daném tématu jsem nejprve vyložila nejdůležitější pojmy s tímto spojené, pro nespornou závažnost syndromu CAN jsem se podrobně věnovala právě tomuto jevu. Ve druhé části práce jsem nastínila činnost Fondu ohrožených dětí a jeho projektu Klokánek. Objasnila jsem principy péče, na kterých by mělo zařízení fungovat. Klokánek se deklaruje jako zařízení poskytující přechodnou a okamžitou rodinnou péči. O děti, které žijí v rodinných buňkách ve skupině zpravidla čtyř dětí, v Klokánku sice pečují dvě stálé "tety", střídající se v týdenních cyklech, což by mělo simulovat rodinu se střídavou péčí, nicméně vzhledem ke kapacitě objektu děti podobně jako v ústavech žijí v "tlupách" čítajících cca 40 dětí, což je naprosto nepřirozené socializační prostředí. Podobně jako v ústavech se v Klokánku vyskytuje absence mužského vzoru, děti jsou obklopeny samými ženami. Klokánkem v Láskově ulici ke dni 30. 6 2006 prošlo celkem 250 dětí, z nichž téměř 14 % strávilo v Klokánku dobu delší než...
|
|
O.S. Letní dům a jeho spolupráce se sociálními pracovnicemi
Plessingerová, Jana ; Havránková, Olga (vedoucí práce) ; Pazlarová, Hana (oponent)
Bakalářská práce na téma o.s.Letní dům a jeho spolupráce se sociálními pracovnicemi si klade za cíl podrobně popsat činnost občanského sdružení Letní dům. Především pak méně známý druh služby, určený dětem a mladým lidem z dětských domovů, poskytovaný formou socioterapeutických pobytů. V práci dále hledám odpověď na otázku, jak vypadá současná spolupráce sdružení se sociálními pracovnicemi oddělení sociálně-právní ochrany dětí a dětských domovů a jakým způsobem by spolupráce mohla být dále rozvíjena.
|
|
Subjektivní vnímání kvality života u lidí se schizofrenií ve vybraných sociálních službách v hlavním městě Praha
Šárková, Kateřina ; Mašát, Vladimír (vedoucí práce) ; Pazlarová, Hana (oponent)
Bibliografická citace Subjektivní vnímání kvality života u lidí se schizofrenií ve vybraných sociálních službách v hlavním městě Praha [rukopis] : Bakalářská práce / Kateřina Šárková ; vedoucí práce: Vladimír Mašát. -- Praha, 2016. -- 75 s. Anotace Tato bakalářská práce se zabývá subjektivním vnímáním kvality života lidí se schizofrenií. Hlavním cílem této práce bylo zjistit kvalitu života lidí se schizofrenním onemocněním, kteří mají placené zaměstnání pomocí řízeného a strukturovaného rozhovoru zaměřeného na zjištění kvality života v oblastech rodiny, přátel, schizofrenie a léčby, zaměstnání a invalidních důchodů, diskriminace a stigmatizace, osobní víry a náboženství a celkového pocitu kvality života. V této bakalářské práci se zabývám také vysvětlením pojmů schizofrenie, kvalita života, rozdílem mezi přechodným a podporovaným zaměstnáním, sociální práci s lidmi se schizofrenií. Čtenář zde nalezne i stručné informace, jak to funguje v organizacích, které v Praze nabízí různé druhy chráněných míst, ať se jedná o chráněné dílny, kavárny nebo obchůdky. Klíčová slova Schizofrenie, sociální služby, kvalita života Summary This bachelor thesis focuses on the subjective perception of quality of life for people with schizophrenia. The main objective of this thesis was to determine the quality of life of people...
|