|
Mobilní plazmové řezání
Novák, Tomáš
Diplomová práce se zabývá mobilním plazmovým řezáním. V první části obsahuje literární rešerši v oblasti dělení kovových materiálů a to jak v dílenských, tak v průmyslových podmínkách. Další část je věnována zhodnocení přínosu plazmového řezání. Praktická část je věnována experimentálnímu měření tepelně ovlivněné oblasti při plazmovém řezání na dílenském plazmovém řezacím automatu vlastní konstrukce a výroby. Poslední část je věnována zhodnocení přínosu prototypu plazmového řezacího automatu z pohledu děleného materiálu.
|
|
Posouzení vlivu přídavku polymerních částic na vlastnosti třískových desek
Kunstmüller, Robin
Zvyšující se spotřeba dřeva je důvodem, proč vyvíjet nové a inovativní materiály. Účelem práce tedy bylo vyrobit takový materiál na bázi dřeva, který bude mít ideální fyzikální a mechanické vlastnosti. Právě využití polymerních částic ve třískové desce se zdálo být dobrým nápadem, jelikož množství plastových odpadů ve světě roste a je nezbytné hledat další nové možnosti recyklace tohoto materiálu. Diplomová práce je zaměřena na výrobu třískových desek s přídavkem polymerních částic (PET částic). Při použití těchto PET částic v desce by nemělo dojít k výraznému zhoršení mechanických vlastností finálního výrobku. Cílem bylo zjistit hodnoty fyzikálních a mechanických vlastností jednotlivých druhů desek a statisticky je vyhodnotit. Zároveň také posoudit případné použití těchto desek v praxi. PET částice byly ve formě vloček, které vznikly při recyklaci. PET částice byly pomocí sítového třídiče rozděleny do několika frakcí. Zároveň byla polovina těchto frakcí oplazmována pomocí bezhřídelového šroubovitého plazmového dopravníku DBD (dielektrický bariérový výboj). Poté proběhlo v nanášečce smíchání PET částic (15 % z hmotnosti desky), třísek a lepidla. Dále došlo k navrstvení desek, vylisování a nařezaní vzorků, z kterých byly určeny fyzikální a mechanické vlastnosti. Na závěr byly tyto vlastnosti statisticky posouzeny. Vzorky byly testovány za účelem zjistit hodnoty vlhkosti, hustoty, hustotního profilu, pevnosti v ohybu (MOR – modulus of rupture) a modulu pružnosti v ohybu (MOE – modulus of elasticity). Klíčovou vlastností je pevnost v ohybu. V práci se podařilo prokázat, že přidáním PET částic do třískové desky v porovnání s DTD se v podstatě hodnoty statisticky významně nelišily, kromě desek s ručně nařezanými PET částicemi (20C+ a 10C+). Z výsledků lze tedy sdělit, že hodnoty meze pevnosti v ohybu u DTD se statisticky nelišily v porovnání s deskami s přidáním 15 % PET částic. Některé druhy frakcí měly statisticky nevýznamný rozdíl hodnot jak u meze pevnosti v ohybu v porovnání s DTD 1 a 2, tak u modulu pružnosti v porovnání s DTD 1 a 2, jednalo se o 8 frakcí (viz Výsledky). V práci se nepodařilo prokázat, že oplazmování částic vede k zvýšení meze pevnosti oproti částicím neoplazmovaným. Také se neprokázal vliv odstranění papíru z PET recyklátu na zvýšení pevnosti v ohybu či modulu pružnosti.
|
|
Přesné dělení technických materiálů ve strojírenství
Kopáč, Jiří
Jiří Kopáč: Přesné dělení technických materiálů ve strojírenství Bakalářský projekt obsahuje literární studii o přesných metodách technických materiálů a technologickými postupy. Práce je zaměřena na technologie řezání převážně nekonvenčními metodami, jako je dělení materiálu vodním paprskem, plazmou, laserem a paprskem elektronů. Bakalářská práce je zpracována z hlediska funkčního principu jednotlivých technologií řezání a jejich použití v dnešním strojírenském průmyslu, včetně zhodnocení jejich parametrů. V práci je vypracováno srovnání všech metod z hlediska produktivity a kvality zpracování materiálu, posouzení jejich výhod, nevýhod a vhodnosti pro malo- nebo velkosériovou výrobu. Klíčová slova: laser, plazma, vodní paprsek, paprsek elektronů, dělení materiálů, nekonvenční technologie, řezání
|
|
Porovnání kvality lepeného spoje v závislost na druhu spojovaného materiálu při plazmatické úpravě dřeva
Masařík, Lukáš
Práce se zabývá moderní povrchovou úpravou, jako je studená plazma. Hlavním cílem práce bylo zjištění účinku plazmové úpravy povrchu dřeva aplikované před nánosem lepidla, která má vliv na výslednou kvalitu lepení. Práce porovnává pevnost lepeného spoje tvrdé dřevovláknité desky -- HDF a akátu na skupinách vzorků ošetřeného a neošetřeného povrchu v různých výbojích plazmatu. První část práce obsahuje souhrn poznatků v oblasti plazmatu a lepení a snaží se o vytvoření základního přehledu aktuálního dění výzkumů v oblasti zkoumané problematiky. Druhá část práce se věnuje postupu prováděného experimentu dle vyhledaných norem. Výsledky práce dokázaly, že plazmová předúprava má vliv na pevnost lepení a při konkrétním druhu použití výboje plazmatu můžeme zlepšit kvalitu lepeného spoje.
|
|
Molekulární diagnostika septických stavů
Nekudová, Pavlína
Sepse je život ohrožující stav, ke kterému dochází v důsledku imunitní odpovědi hostitelského organismu na infekci. Včasné a správné určení původce sepse je klíčové pro přežití septických pacientů, aby byla co nejdříve zahájena cílená terapie. I přes pokrok molekulárně biologických metod používaných pro detekci patogenů, doporučeným standardem pro identifikaci původce sepse zůstávají hemokultury. Tato metoda je však časově náročná, proto neumožňuje významné ovlivnění iniciální terapie sepse. V rámci této bakalářské práce byla sepsána rešerše na téma problematiky sepse a detekčních metod umožňujících identifikaci původců sepse. Důraz byl kladen na molekulárně biologické metody využívající polymerázovou řetězovou reakci. V experimentální části byly zkoumány možnosti pre-analytického zpracování krve, která je primárním materiálem pro detekci původců sepse. Byly testovány přístupy, které by mohli vést ke zvýšení citlivosti detekce, případně usnadnění manipulace se vzorkem v diagnostické laboratoři při používání metody založené na PCR. Použití komerčního kitu MolYsis™ Basic5 určeného k obohacení mikrobiální DNA vedlo pouze k mírnému zlepšení citlivosti detekce. Použití plazmy jako klinického materiálu místo krve se ukázalo jako relevantní. Na rozdíl od krve je možné plazmu zamrazit a skladovat a obsahuje menší množství inhibitorů PCR. Časová a finanční náročnost testovaného pre-analytického přístupu společně s vyššími požadavky na vybavení laboratoře, nejsou vyváženy přínosem v podobě adekvátně zvýšené citlivosti detekce. Použití tohoto pre-analytického přístupu tedy nebude dále zvažováno při vývoji systému zaměřeného na rychlou molekulární diagnostiku sepsí. Použití plazmy však vykazovalo srovnatelnou citlivost s krví a je doporučeno pro další testování spojené s diagnostikou sepsí.
|
| |
|
Návrh plazmového řezacího stroje
Vejrosta, Pavel ; Tůma, Zdeněk (oponent) ; Pavlík, Jan (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce je zaměřena na návrh plazmového řezacího stroje. Práce začíná představením plazmy jako takové, teorií týkajících se témat důležitých pro pochopení problematiky řezání plazmou a fungování řezacích strojů. Navazuje rešerše a průzkum trhu v oblasti plazmových řezacích strojů. Dále jsou v práci stanoveny konkrétní požadavky a vlastnosti, které jsou nezbytné pro samotný konstrukční návrh stroje. Následuje část, ve které jsou navrženy různé koncepty řešení a výběr optimálních variant hlavních částí stroje, tedy: nosná konstrukce, typ náhonu, lineární vedení, elektropohon, nástroj, zdroj, bezpečnostní a další prvky. Vybrané díly jsou zkontrolovány pomocí konstrukčních výpočtů. Samotný návrh stroje a výkresová dokumentace jsou vytvořeny v programu Solidworks 2023. Závěr práce tvoří prezentace výsledného návrhu, návrh možných vylepšení, porovnání se stanovenými cíli, hrubý cenový odhad, doporučení pro praxi a konečné zhodnocení zpracovaného návrhu plazmového řezacího stroje.
|
|
VUV spektrometr pro vakuovou interakční komoru
Drobil, Tomáš ; Šerý, Mojmír (oponent) ; Novotný, Jan (vedoucí práce)
Diplomová práce se zabývá návrhem konstrukce spektrometru pro oblast VUV určeného pro metodu spektroskopie laserem buzeného plazmatu (LIBS). V rámci této práce byl navržen prototyp využívající komerčně dostupné komponenty, který byl otestován. Kromě samotného vývoje optické a mechanické konstrukce a výběru detektoru byla provedena důkladná rešerše prvků vyzařujících v oblasti VUV.
|
|
Studium chemických procesů iniciovaných elektrickým výbojem v atmosféře podobné Titanu ve stacionárním režimu
Zbytek, Filip ; Chudják, Stanislav (oponent) ; Krčma, František (vedoucí práce)
Cílem předložené bakalářské práce bylo studium chemických procesů iniciovaných elektrickým výbojem v atmosféře podobné Titanu. Tato bakalářská práce je zaměřena na simulaci atmosféry Titanu za běžné laboratorní teploty a atmosférického tlaku. Atmosféra Titanu je složena zejména z dusíku, který tvoří 98 % atmosféry. Pro simulaci byl využit jiskrový a doutnavý elektrický výboj generovaný ve speciálním reaktoru. Měření probíhala při změnách průtoku CH4 0, 1, 2, 3 a 4 sccm. První část měření probíhala pro jiskrový výboj a druhá část pro výboj doutnavý, u obou za stejných podmínek. Syntetizované plynné produkty byly analyzovány pomocí hmotnostní spektrometrie s protonovou ionizací (PTR-ToF-MS). Detekovány byly především jednoduché dusíkaté alifatické uhlovodíky, avšak se zvyšujícím se průtokem CH4 docházelo ke vzniku složitějších aromatických uhlovodíků v případě obou výbojů. Složení plazmatu a jeho diagnostika byla zkoumána pomocí optické emisní spektrometrie (OES). Měření pomocí hmotnostní spektrometrie s protonovou ionizací i optické emisní spektrometrie probíhalo současně.
|
|
Vliv plazmatem aktivované vody na klíčivost a kvalitu kukuřice
Kovařík, Martin ; Zlámalová Gargošová, Helena (oponent) ; Kozáková, Zdenka (vedoucí práce)
Bakalářská práce se zabývá vlivem plazmatem aktivované vody na klíčivost kukuřice. Po kontaktu vody s plazmatem mění voda své chemické složení a získává tím nové vlastnosti, které jsou využitelné v zemědělství. Teoretická část se dělí do dvou základních částí. Na začátku první části je stručně charakterizované plazma a poté se tato část již zabývá plazmatem aktivovanou vodou (PAW), její aktivací, fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v závěru této části i jejímu využití. Druhá část teoretické části se pak věnuje klíčivosti rostlin, vnějšími vlivy ovlivňujícími klíčivost a statistickému vyhodnocení klíčivosti. V závěru teoretické části se tato práce věnuje ekotoxicitě rostlin. Náplní experimentální části byla příprava PAW, její následná aplikace na semena kukuřice a studium jejího vlivu na klíčivost a kvalitu rostliny. PAW byla vytvořena pomocí tří různých plazmových systémů z destilované a kohoutkové vody a efekt jednotlivých PAW na semena byl porovnáván s efektem jednotlivých kontrolních vzorků. Zjištěné výsledky naznačují pozitivní vliv PAW na klíčení semen, ale konečná hypotéza by vyžadovala rozsáhlejší pokusy v různých prostředích, především v půdě.
|