|
Monitoring aplikací běžících v JVM pomocí JVM Tool Interface
Vomáčka, Pavel ; Dudka, Vendula (oponent) ; Kočí, Radek (vedoucí práce)
Tato práce se zabývá návrhem a tvorbou agenta pro sledování běžící Java aplikace. Monitoruje obsazení zásobníku a haldy se zaměřením na lokalizaci alokace objektů. Zabývá se také vytvořením grafického uživatelského rozhraní pro zobrazení získaných informací. Je zde také popsáno použité rozhraní JVM TI a způsob práce s ním. Dále práce rozebírá virtuální stroj Javy a popisuje jeho důležité části s hlavním zaměřením na správu paměti.
|
| |
|
Využití umělého spékaného kameniva vyráběného z pevných energetických odpadů do betonu
Batelka, Michal ; Stehlík, Michal (oponent) ; Kolář,, Karel (oponent) ; Cigánek,, Jindřich (oponent) ; Adámek, Jiří (vedoucí práce)
Tato práce řeší problematiku zaměřenou na možnost zpracování dosud nevyužívaného materiálu v podobě černouhelných hlušin. Práce zahrnuje mj. výrobu, její optimalizaci a využití nového druhu umělého kameniva při výrobě betonů. Možnost výroby umělého kameniva je řešena na principu samovýpalu surovinové vsázky na aglomeračním roštu. Optimalizace procesu výpalu byla provedena jak na homogenizované, tak vrstvené vsázce. Další část práce je zaměřena na výrobu betonů a stanovení jejich parametrů, tato etapa je významným způsobem rozšířena také o porovnání základních a specifických vlastností nového druhu betonu s betony běžně vyráběnými. V poslední části je řešena ekologicko-ekonomická situace této problematiky. Navržené řešení poukazuje na možnost využití černouhelných hlušin, které jsou ukládány na haldy. Podařilo se optimalizovat proces výpalu a najít nejvhodnější systém pro ukládání surovinové vsázky na aglomerační rošt. Dále bylo prokázáno, že z betonů při jejich výrobě bylo použito nového druhu kameniva je možné vyrábět i konstrukční betony s pevnostmi nad hranicí 50 MPa, které je možné uplatnit i v náročnějších prostředích. Tyto betony disponují také nižší objemovou hmotností a velmi dobrými ohybovými vlastnostmi. Hlavním zjištěním, ze kterého plynou i přínosy této práce je, že z dosud nevyužitelného materiálu je možné vyrobit poměrně kvalitní a tepelně stabilní kamenivo o pevnostech na hranici 5 MPa jehož uplatněním při výrobě betonů lze dosáhnout velmi dobrých výsledků i v této oblasti. Velkým přínosem může být také skutečnost, že předběžná ekonomická bilance výrobního procesu umožňuje poměrně rychlou návratnost vstupní investice.
|
|
Fibonacciho haldy - jejich varianty a alternativní datové struktury
Melka, Jakub ; Koubková, Alena (vedoucí práce) ; Koubek, Václav (oponent)
V této práci budeme zkoumat Fibonacciho haldy a jejich varianty. Alternativní verze Fibonacciho hald, tzv. thin a thick haldu zavedli H. Kaplan a R. E. Tarjan v roce 2008. Srovnáme tyto haldy jak z experimentálního, tak z teoretického hlediska a do tohoto srovnání zahrneme i některé klasické druhy hald, jmenovitě párovací a regulární haldu. Při experimentech nás bude nejvíce zajímat celkový čas nutný pro běh algoritmu, který pracuje s haldou. Na výsledcích ukážeme, že thin a thick haldy jsou obvykle rychlejší, než Fibonacciho halda a pomalejší, než regulární haldy. Na závěr shrneme poznatky získané experimenty.
|
|
Využití umělého spékaného kameniva vyráběného z pevných energetických odpadů do betonu
Batelka, Michal ; Stehlík, Michal (oponent) ; Kolář,, Karel (oponent) ; Cigánek,, Jindřich (oponent) ; Adámek, Jiří (vedoucí práce)
Tato práce řeší problematiku zaměřenou na možnost zpracování dosud nevyužívaného materiálu v podobě černouhelných hlušin. Práce zahrnuje mj. výrobu, její optimalizaci a využití nového druhu umělého kameniva při výrobě betonů. Možnost výroby umělého kameniva je řešena na principu samovýpalu surovinové vsázky na aglomeračním roštu. Optimalizace procesu výpalu byla provedena jak na homogenizované, tak vrstvené vsázce. Další část práce je zaměřena na výrobu betonů a stanovení jejich parametrů, tato etapa je významným způsobem rozšířena také o porovnání základních a specifických vlastností nového druhu betonu s betony běžně vyráběnými. V poslední části je řešena ekologicko-ekonomická situace této problematiky. Navržené řešení poukazuje na možnost využití černouhelných hlušin, které jsou ukládány na haldy. Podařilo se optimalizovat proces výpalu a najít nejvhodnější systém pro ukládání surovinové vsázky na aglomerační rošt. Dále bylo prokázáno, že z betonů při jejich výrobě bylo použito nového druhu kameniva je možné vyrábět i konstrukční betony s pevnostmi nad hranicí 50 MPa, které je možné uplatnit i v náročnějších prostředích. Tyto betony disponují také nižší objemovou hmotností a velmi dobrými ohybovými vlastnostmi. Hlavním zjištěním, ze kterého plynou i přínosy této práce je, že z dosud nevyužitelného materiálu je možné vyrobit poměrně kvalitní a tepelně stabilní kamenivo o pevnostech na hranici 5 MPa jehož uplatněním při výrobě betonů lze dosáhnout velmi dobrých výsledků i v této oblasti. Velkým přínosem může být také skutečnost, že předběžná ekonomická bilance výrobního procesu umožňuje poměrně rychlou návratnost vstupní investice.
|
|
Fibonacciho haldy - jejich varianty a alternativní datové struktury
Melka, Jakub ; Koubková, Alena (vedoucí práce) ; Koubek, Václav (oponent)
V této práci budeme zkoumat Fibonacciho haldy a jejich varianty. Alternativní verze Fibonacciho hald, tzv. thin a thick haldu zavedli H. Kaplan a R. E. Tarjan v roce 2008. Srovnáme tyto haldy jak z experimentálního, tak z teoretického hlediska a do tohoto srovnání zahrneme i některé klasické druhy hald, jmenovitě párovací a regulární haldu. Při experimentech nás bude nejvíce zajímat celkový čas nutný pro běh algoritmu, který pracuje s haldou. Na výsledcích ukážeme, že thin a thick haldy jsou obvykle rychlejší, než Fibonacciho halda a pomalejší, než regulární haldy. Na závěr shrneme poznatky získané experimenty.
|
|
Monitoring aplikací běžících v JVM pomocí JVM Tool Interface
Vomáčka, Pavel ; Dudka, Vendula (oponent) ; Kočí, Radek (vedoucí práce)
Tato práce se zabývá návrhem a tvorbou agenta pro sledování běžící Java aplikace. Monitoruje obsazení zásobníku a haldy se zaměřením na lokalizaci alokace objektů. Zabývá se také vytvořením grafického uživatelského rozhraní pro zobrazení získaných informací. Je zde také popsáno použité rozhraní JVM TI a způsob práce s ním. Dále práce rozebírá virtuální stroj Javy a popisuje jeho důležité části s hlavním zaměřením na správu paměti.
|
| |