|
Analýza mezinárodních sankčních režimů se zaměřením na mezinárodní protikorupční sankce a jejich aplikovatelnost v sankčních opatřeních EU
Prokop, Matěj ; Faix, Martin (vedoucí práce) ; Šturma, Pavel (oponent)
Analýza mezinárodních sankčních režimů se zaměřením na mezinárodní protikorupční sankce a jejich aplikovatelnost v sankčních opatřeních EU Abstrakt Tato diplomová práce poskytuje komplexní vhled do existujících protikorupčních režimů založených na základě mezinárodních úmluv i protikorupčních sankčních režimů. Na základě rozsáhlé analýzy již fungujících režimů zaměřených na boj s korupcí práce zkoumá nový návrh protikorupčního režimu na úrovni Evropské unie, přičemž přináší vlastní návrh právních charakteristik horizontálního tematického sankčního režimu EU. Práci uvádí teoretická část, ve které se autor věnuje primárně pojmu mezinárodních sankcí a omezujících opatření EU, rozlišuje jednotlivé přístupy chápání sankční problematiky a uvádí dva hlavní přístupy k mezinárodnímu boji proti korupci - formou protikorupčních úmluv a protikorupčních sankčních režimů tzv. Magnitského typu. Aby bylo možno pochopit, na jakém základu vnikají jednotlivé sankční režimy, bylo nutné v práci nejdříve vymezit i protikorupční režimy vzniklé na základě multilaterálních smluv. Analytická část práce přichází s komparativní studií nejvýznamnějších mezinárodních protikorupčních režimů, přičemž se věnuje nejdříve protikorupčním režimům multilaterálním a následně sankčním režimům Magnitského typu. Tato část poskytuje přehled o...
|
|
Europeizace české zahraniční politiky a vliv předsednictví v Radě EU: Případ palestinsko-izraelského konfliktu
Pelc, Martin ; Rovná, Lenka (vedoucí práce) ; Debnárová, Ľubica (oponent)
Tato diplomová práce aplikuje teoretický koncept europeizace na zkoumání české zahraniční politiky a jejích případných proměn v souvislosti s výkonem předsednické funkce v Radě EU. Na příkladu palestinsko-izraelského konfliktu jsou analyzovány rozdílné české a evropské postoje a jejich následným srovnáním je určována míra nesouladu mezi českými stanovisky a pozicemi EU. Česká republika je historickou tradicí i díky současné politice známá velmi přátelskými vztahy s Izraelem. Naopak EU se významně soustředí na podporu Palestinců a budování jejich státu. Výzkum je rozdělen do tří časových období: před předsednickým mandátem v letech 2004-2008, během českého předsednictví a po jeho skončení až do konce roku 2010. Cílem tohoto výzkumu je na konkrétním případu palestinsko-izraelské problematiky zhodnotit změny v míře nesouladu mezi českou domácí a evropskou sférou a zjistit, zdali v daném období došlo k europeizaci české zahraniční politiky. Hlavní otázkou této diplomové práce je, zdali má předsednictví v Radě EU vliv na dlouhodobější europeizaci domácí zahraniční politiky. Výzkum ukazuje, že předsednická funkce nemá vliv na trvalejší změny v domácí zahraniční politice a celkově diplomová práce naznačuje, že i jiná hledání příčinných souvislostí europeizace domácí zahraniční politiky přinášejí spíše...
|
|
Evropská bezpečnostní a obranná politika - 10 let plánů, nadějí, úspěchů i zklamání
Hlaváčková, Kristina ; Střítecký, Vít (vedoucí práce) ; Karásek, Tomáš (oponent)
Evropská bezpečnostní a obranná politika (EBOP), která tvoří bezpečnostní a obrannou dimenzi Společné bezpečnostní a obranné politiky Evropské unie, je v dnešní době jedním z nejdynamičtěji se rozvíjejících evropských projektů. V průběhu deseti let své existence prokázala svůj smysl, životaschopnost, dynamiku vývoje, schopnost reakce na aktuální témata, problémy a trendy, vytvořila pevné politické i vojenské struktury, zavázala se k rozvoji svých vojenských schopností, stanovila jednotnou strategii v oblasti bezpečnosti a obrany a vytvořila rámec pro spolupráci s NATO. Počáteční teoretické úvahy dokázala proměnit v politickou a vojenskou praxi, zahájila přes dvacet vojenských nebo civilních misí a postupně si začala v celosvětovém měřítku budovat pozici důvěryhodného bezpečnostního aktéra. Celá dekáda EBOP však nebyla pouze o úctyhodných výsledcích. Zároveň ji provázely neúspěšné snahy o nalezení konsensu mezi téměř třemi desítkami členských států, absence dostatečných prostředků a schopností pro skutečné obranné osamostatnění, spojené s vojensko-technickou závislostí na NATO, omezená flexibilita systému politického rozhodování a limity stanové samotným charakterem Evropské unie. Hlavním cílem této práce je zhodnotit prvních deset let fungování EBOP s primárním zaměřením na její vojenskou část a...
|
|
Občanská válka v Sýrii z perspektivy české a německé diplomacie
NOVOTNÁ, Tereza
Tato bakalářská práce se zabývá tématem jedné z největších humanitárních katastrof od druhé světové války - syrskou občanskou válku. Důraz je kladen na postoje české a německé diplomacie vůči tomuto konfliktu. Nejprve je čtenář obeznámen s aspekty autoritářského vládnutí na Blízkém východě. Tyto aspekty jsou analyzovány v širším kontextu, ve vztahu k Arabskému jaru, které začalo v roce 2011 a později se vyvinulo do Arabellion (Arabélie). Zadruhé jsou vylíčeny hlavní události Syrské občanské války (až do konce roku 2018), aby čtenář mohl získat přehled o průběhu této války. V neposlední řadě jsou autorkou analyzovány a komentovány přístupy české a německé diplomacie vůči záležitostem v Sýrii. Jelikož oba státy, ČR i SRN, jsou členy Evropské unie, která má vlastní Společnou zahraniční a bezpečnostní politiku, je tento aspekt také zmíněn v závěru práce.
|
|
Europeizace české zahraniční politiky a vliv předsednictví v Radě EU: Případ palestinsko-izraelského konfliktu
Pelc, Martin ; Rovná, Lenka (vedoucí práce) ; Debnárová, Ľubica (oponent)
Tato diplomová práce aplikuje teoretický koncept europeizace na zkoumání české zahraniční politiky a jejích případných proměn v souvislosti s výkonem předsednické funkce v Radě EU. Na příkladu palestinsko-izraelského konfliktu jsou analyzovány rozdílné české a evropské postoje a jejich následným srovnáním je určována míra nesouladu mezi českými stanovisky a pozicemi EU. Česká republika je historickou tradicí i díky současné politice známá velmi přátelskými vztahy s Izraelem. Naopak EU se významně soustředí na podporu Palestinců a budování jejich státu. Výzkum je rozdělen do tří časových období: před předsednickým mandátem v letech 2004-2008, během českého předsednictví a po jeho skončení až do konce roku 2010. Cílem tohoto výzkumu je na konkrétním případu palestinsko-izraelské problematiky zhodnotit změny v míře nesouladu mezi českou domácí a evropskou sférou a zjistit, zdali v daném období došlo k europeizaci české zahraniční politiky. Hlavní otázkou této diplomové práce je, zdali má předsednictví v Radě EU vliv na dlouhodobější europeizaci domácí zahraniční politiky. Výzkum ukazuje, že předsednická funkce nemá vliv na trvalejší změny v domácí zahraniční politice a celkově diplomová práce naznačuje, že i jiná hledání příčinných souvislostí europeizace domácí zahraniční politiky přinášejí spíše...
|