|
Fundační aktivita rodu Markvarticů v severních Čechách v kontextu středoevropské architektury 13. století
Panošková, Tereza ; Macek, Petr (vedoucí práce) ; Kubík, Viktor (oponent)
Diplomová práce se zaměří na fundační aktivitu Markvarticů, jednoho z nejvýznamnějších rodů své doby, v oblasti severních Čech. S ohledem na zkoumanou oblast diplomová práce navazuje na autorčinu bakalářskou práci, která se zabývala fundační aktivitou rodu Vartenberků, který vznikl rozrodem již zmíněných Markvarticů. Jádrem práce je v rámci kulturně historického kontextu zhodnocení torzovitě zachovaných staveb a objektů, kde jejich původní podobu setřely pozdější stavební úpravy. Každý objekt, u kterého se do dnešních dob dochovaly relikty původní středověké stavby, bude samostatně popsán a analyzován na základě retrospektivního studia literatury, rozboru hmotných a písemných pramenů. Výsledkem tohoto postupu bude syntéza, zahrnující nástin stavebního vývoje objektů a jejich slohové hodnocení. Tento postup bude aplikován na pozadí historického kontextu, který představují vazby Markvarticů k oblasti severních Čech, ke královskému dvoru a k cisterciáckému, dominikánskému a johanitskému řádu.
|
|
Hrad Lemberk jako kulturně historická památka
Kříženecká, Jana ; Dvořáková, Michaela (vedoucí práce) ; Županič, Jan (oponent)
V ČESKÉM JAZYCE Cílem bakalářské práce Hrad Lemberk jako kulturně historická památka je přehledně popsat stavebně historický vývoj tohoto objektu a vedle toho postupně zmínit šlechtické rody, kterým Lemberk patřil. Práce je rozdělena chronologicky podle stavebních etap, kterými objekt prošel. Rozbor začíná vznikem hradu v době gotické, přechází do renesanční přestavby na zámek, poté se zaměřuje na barokní úpravy, dále na opravování zámku za rodu Clam-Gallasů až do 20. století a zmíněné jsou také úpravy prováděné v dnešní době. Současně vedle stavebního rozboru jsou popisovány šlechtické rody, kterým objekt patřil. U významnějších majitelů je popisována jejich činnost ve spojitosti s panstvím. Ze všech majitelů, kteří se na severočeském panství objevili, byla vybrána jedna postava, které byl dán největší prostor. Jedná se o postavu paní Zdislavy, patronku severočeského kraje. Tato žena je do dnešních dní známá svým zázračným léčením a ještě dnes je její kult velmi uctíván. Klíčová slova: hrad, sv. Zdislava, zámek
|
| |
|
Hrad Lemberk jako kulturně historická památka
Kříženecká, Jana ; Dvořáková, Michaela (vedoucí práce) ; Županič, Jan (oponent)
V ČESKÉM JAZYCE Cílem bakalářské práce Hrad Lemberk jako kulturně historická památka je přehledně popsat stavebně historický vývoj tohoto objektu a vedle toho postupně zmínit šlechtické rody, kterým Lemberk patřil. Práce je rozdělena chronologicky podle stavebních etap, kterými objekt prošel. Rozbor začíná vznikem hradu v době gotické, přechází do renesanční přestavby na zámek, poté se zaměřuje na barokní úpravy, dále na opravování zámku za rodu Clam-Gallasů až do 20. století a zmíněné jsou také úpravy prováděné v dnešní době. Současně vedle stavebního rozboru jsou popisovány šlechtické rody, kterým objekt patřil. U významnějších majitelů je popisována jejich činnost ve spojitosti s panstvím. Ze všech majitelů, kteří se na severočeském panství objevili, byla vybrána jedna postava, které byl dán největší prostor. Jedná se o postavu paní Zdislavy, patronku severočeského kraje. Tato žena je do dnešních dní známá svým zázračným léčením a ještě dnes je její kult velmi uctíván. Klíčová slova: hrad, sv. Zdislava, zámek
|