|
Bojová cesta Bohumila Snížka. Z Protektorátu a zpět do ČSR (5. květen 1941 - 20. květen 1945)
HOLENKA, Zdeněk
Ve své diplomové práci se věnuji osobě a životu Bohumila Snížka, člověka, který se jako jeden z mnoha československých občanů nesmířil s okupací Československa vojsky nacistického Německa. Bohumil Snížek se rozhodl aktivně podílet na obnovení své vlasti, ale okolnosti ho donutily podniknout dlouhou cestu přes celou Evropu s cílem ve Velké Británii. Po dramatickém pobytu ve Švýcarsku u Dr. Kopeckého a věznění ve španělském koncentračním táboře Miranda de Ebro se přes Gibraltar po roce a půl skutečně dostal až na místo určení. Zde vstoupil do nově se rodícího československého zahraničního vojska. Sloužil u československé brigády, která se prakticky od svého založení připravovala na boj s nepřítelem, ale nebylo jí umožněno významnější měrou zasáhnout do boje za osvobození Evropy. Bohumil Snížek byl do Evropy převelen s Československou samostatnou obrněnou brigádou teprve koncem září 1944, kdy došlo k obléhání francouzského přístavu Dunkerque, který však českoslovenští vojáci považovali za bojiště druhé třídy. Největším vojenským úspěchem jednotky v boji se tak stal útok z 28. října 1944, naplánovaný k výročí založení ČSR. Bitvy se zúčastnil i poručík Bohumil Snížek, který byl za svou osobní statečnost oceněn Československým válečným křížem. Až do konce války se sice už Čechoslováci nijak významněji neprojevili, ale to je netrápilo tak, jako bezmocnost, s níž museli v květnu 1945 přihlížet dění v Praze. Spolu s ostatními přijel Bohumil Snížek do osvobozeného Československa v polovině května 1945. Jeho poválečný osud byl podobný jako většiny "Zápaďáků"; snad jen odchod z armády v roce 1947 do západního pohraničí ho uchránil od větších postihů. Režim ho odsoudil "jen" k upadnutí do zapomnění. Bohumil Snížek zemřel v Aši roku 1959 na následky zranění u Dunkerque.
|
|
Fenomém Winstona Churchilla v mezinárodní politice
Ďurková, Petra ; Veselý, Zdeněk (vedoucí práce) ; Krines, Vlastimil (oponent)
První kapitola práce popisuje Churchillův život od dětství do vstupu do politiky. Ve druhé kapitole formuluje proměny Churchillovy osobnosti v britské politice do první světové války. Třetí kapitola je věnována jeho názorům na politiku appeasementu a osobní politickou izolaci. Ve čtvrté kapitole je obsahem druhá světová válka a vrchol Churchillovi kariéry. Poslední kapitola se zabývá poválečným uspořádáním, realitou studené války a postavením Británie v mezinárodních vztazích.
|
|
Pozice a vliv Komunistické strany Československa po roce 1945
Lachmanová, Petra ; Soběhart, Radek (vedoucí práce) ; Soukup, Jaromír (oponent)
Bakalářská práce se zabývá pozicí Komunistické strany Československa po druhé světové válce. Soustředění na postavení KSČ po okupaci povede k analýze samotného výsledku prvních poválečných voleb, které komunisté v českých zemích vyhráli. Jádrem práce je detailní popis příčin a argumentů, díky nimž se komunistům podařilo získat si své voliče a následně uspět v roce 1946 ve volbách. Klíčovým rokem se stává rok 1945, během něhož si KSČ na politické scéně vytváří silnou pozici a mezi občany podstatný vliv. V témže roce se straně také daří prosazovat své záměry a plány, které ji napomáhají získat mocenskou převahu v zemi a vytvářejí příznivé předpoklady pro komunisty triumfální únor 1948.
|