|
Ověření možnosti chovu vybraných druhů akvarijních ryb ve venkovních nádržích
DENKOVÁ, Adéla
Účelem této práce bylo ověření možností venkovního chovu vybraných druhů ryb: Phalloceros caudimaculatus, Gambusia affinis, Danio rerio, Macropodus opercularis a Tanichthys albonubes. Ryby byly ponechány v nádržích po pět měsíců (květen ? říjen). Jednou za týden probíhaly kontroly nádrží a jednou za měsíc měření parametrů vody (pH, teplota, vodivost, obsah kyslíku). Odlovení ryb proběhlo po poklesu teplot vzduchu k bodu mrazu. Ryby byly sečteny, výsledky byly zaneseny do grafů a tabulek.
|
|
Vliv vybraných faktorů na růst a jatečnou hodnotu vykrmovaných býků
KOCINOVÁ, Marie
Cílem této práce bylo vyhodnotit vliv vybraných faktorů na růst a jatečnou hodnotu vykrmovaných býků do porážkové hmotnosti u sledovaného stáda skotu plemene Českého strakatého skotu a jeho kříženců. Celkem bylo sledováno 70 kusů býků jednotlivých plemen, 32 býků byli českého strakatého plemene, 29 býků českého strakatého plemene s kříženci masných plemen a 9 býků bylo kříženců masných plemen skotu. Býci byli zastaveni na výkrm ve věku 9-12 měsíců a byli vykrmováni přibližně do dvou let, tedy do 24 měsíců věku.
|
|
Fonologické dovednosti v prevenci čtenářských obtíží
LINDUŠKOVÁ, Jitka
Diplomová práce je zaměřena na zjišťování úrovně fonologického uvědomění u počátečních čtenářů. Fonologické uvědomění představuje jeden ze základních předpokladů pro úspěšný čtenářský vývoj. Cílem práce je přispět k poznání vztahu mezi fonologickými dovednostmi a čtením v podmínkách transparentní ortografie. Skupina dětí předškolního věku (počet 14) byla průběžně testována po dobu 8 měsíců v oblasti fonologických dovedností (experimentální skupina). Tato experimentální skupina byla testována v polovině prvního ročníku prostřednictvím standardizovaného testu čtení. Kontrolní skupina (děti bez výcviku) měla nižší bodový zisk při závěrečných testech, což odpovídá předem stanovené hypotéze.
|
|
Integrace osobnosti a podpora rozvoje zdraví u mentálně postižených jedinců pomocí pohybových aktivit
KURSOVÁ, Vlasta
V práci jsme hodnotili vliv intervenčního pohybového programu na rozvoj zdraví a integraci osob s mentálním postižením. Výzkumné šetření probíhalo v patnácti zařízeních Jihočeského kraje, jejichž klienty jsou lidé s mentálním postižením (základní školy speciální, speciální třídy při základních školách nebo speciální třídy při ústavech sociální péče pro mentálně postiženou mládež). Intervenční program směřoval k rozvoji pohybových schopností a dovedností žáků s mentálním postižením a k rozvoji jejich sociability. Zahrnoval jednoduchá herní, psychomotorická a jógová cvičení včetně základních hudebně rytmických aktivit. Šetření se zúčastnilo celkem 244 osob s mentálním postižením, pohybový program absolvovalo 149 jedinců ze sledovaného vzorku po dobu pěti měsíců (polovina školního roku). Stanovené hypotézy směřovaly do oblasti sledování ukazatelů motorické a sociální kompetence. Získaná data byla statisticky zpracována a vyhodnocena.
|
|
Vliv nezaměstnanosti na psychiku člověka
VITEŠNÍKOVÁ, Lucie
Nezaměstnanost vede k deprivaci základních potřeb. Závažnost nezaměstnanosti závisí na délce jejího trvání. Dlouhodobá nezaměstnanost vede k apatii a vyvolává krátký časový horizont uvažování. Jedním z hlavních cílů politiky zaměstnanosti je redukce dlouhodobé nezaměstnanosti. Ke sběru dat jsem použila metodu dotazování. Dotazníky byly dva, z toho jeden pro zaměstnané a druhý pro nezaměstnané. Oba obsahovaly celkem 16 otázek. Otázky v dotazníku pro zaměstnané byly otázky týkající se obav ze ztráty zaměstnání a otázky týkající se trávení volného času. V dotazníku pro nezaměstnané byly otázky týkající se trávení volného času a otázky týkající se zájmu získat zaměstnání. Výzkumný soubor zaměstnaných tvořili obyvatelé Českých Budějovic. Návratnost dotazníků byla 98%. Výzkumný soubor nezaměstnaných tvořili nezaměstnaní registrovaní na úřadě práce v Českých Budějovicích. Návratnost dotazníků byla 87%. Ve své práci jsem chtěla poukázat na problematiku nezaměstnanosti ve vztahu k psychice člověka. Cílem mé práce bylo zjistit, zda má nezaměstnanost vliv na psychiku člověka. Předpokládala jsem si tři hypotézy. Hypotéza číslo 1: Problémové skupiny osob z hlediska uplatnitelnosti na trhu práce mají strach ze ztráty zaměstnání, se potvrdila. Hypotéza číslo 2: Zaměstnaní lidé využívají svůj volný čas více pro osobní rozvoj než lidé nezaměstnaní déle než 6 měsíců, se potvrdila. Hypotéza číslo 3: Nezaměstnaní více než 6 měsíců mají menší zájem získat práci než osoby nezaměstnané 6 měsíců a méně, se také potvrdila. Práce poukazuje na vliv nezaměstnanosti na psychiku člověka. Největším přímosem práce pro mě bylo poznání nových teoretických znalostí o této problematice. Výsledky poukazují na fakt, že nezaměstnanost má velký vliv na trávení volného času. Délka nezaměstnanosti ovlivňuje zájem o získání zaměstnaní a příslušnost k rizikové skupině zaměstnaných vede k větším obavám ze ztráty zaměstnání a k názoru, že by obtížně hledali nové zaměstnání. Další přínos práce by mohl být při výuce na Zdravotně sociální fakultě.
|
|
Latentní znalosti z fyziologie člověka u studentů středních škol
JELÍNKOVÁ, Martina
Cílem tohoto průzkumu bylo zjistit, zda se projeví rozdíly ve znalostech z učiva fyziologie člověka u studentů gymnázií a středních zdravotních škol. V rámci zkoumání znalostí u studentů SŠ se ukázalo, že časový odstup od probraného učiva nemá velký vliv na množství znalostí studentů. Součástí práce bylo sestavení a ověření didaktického testu zjišťujícího znalosti z fyziologie člověka, jeho zadání ve vybraných školách a zhodnocení výsledků. Test byl předložen 156 studentům 3. ročníků, 87 studentům navštěvujících 4. ročník gymnázií a 56 studentům Střední zdravotnické školy. U studentů 3. ročníků byl test zadáván po probrání učiva z fyziologie člověka. Studenti 4. ročníků vyplňovali test 6 měsíců po probrání učiva z fyziologie. Testem tak mohlo být zjištěno, zda má časový odstup jednoho pololetí vliv na uchované vědomosti a zda si je studenti dokáží vybavit i po určité době od probrání učiva. Posouzení výsledků jednotlivých ročníků bylo podrobně vyhodnoceno a pro přehlednost zpracováno do tabulek.
|
|
TRÉNINK PAMĚTI U SENIORŮ V DENNÍM CENTRU SANCO V PŘÍBRAMI
ŽEBROVÁ, Ivana
Trénováním paměti se dnes zabývá řada organizací například v Německu, Rakousku či Anglii. Také u nás existuje Česká společnost pro trénování paměti a mozkový jogging. Sdružuje odborné cvičitele {--} trenéry, kteří prošli školením. Tato činnost se nejčastěji zaměřuje na trénování paměti seniorů. Česká republika se řadí k dalším evropským zemím, ve kterých budou osoby nad 60 let tvořit v blízké budoucnosti výraznou část populace. Prodloužení délky života může být pro společnost vážným problémem. Cílem této práce je zhodnotit trénink paměti s klienty denního centra SANCO v Příbrami a prokázat, že tento kurz zlepší paměť a kognitivní funkce klientů, kteří přišli již s prvními příznaky demence. Tento kvantitativní výzkum sleduje poměrně malý soubor respondentů na oddělení specializované péče určené zejména pro osoby postižené Alzheimerovou chorobou a jinými typy demence, s kapacitou pro 10 až 15 klientů docházejících ze svého domova a pro 12 klientů s trvalým pobytem. Zhodnocení efektu trénování paměti u seniorů bylo provedeno pomocí standardizovaného Folsteinova testu Mini-Mental State Esamination, MMSE. Lze získat 0 {--} 30 bodů, přičemž hladina 25 {--} 30 bodů se považuje za normál. Jednotliví klienti byli sledováni po dobu třech měsíců trénování paměti. Test byl proveden na začátku a na konci tohoto období. Respondenti, kteří měli skóre MMSE v hladině 24 - 18 bodů, dosáhli po tréninku paměti zlepšení o 0,27 bodu a klienti, kteří měli skóre 17 {--} 6 bodů, dosáhli po tréninku zhoršení o 0,3 bodu. Cíl práce lze považovat za naplněný. Výzkum upozorňuje na důležitost tréninku paměti u seniorů s počínající demencí, protože v určitém časovém období je možno dosáhnout udržení či mírného zlepšení kognitivních funkcí. U seniorů se středně pokročilou demencí trénink paměti zpomaluje postupné snižování kognitivních funkcí. Trénování paměti zlepšuje kvalitu života i u seniorů, kde nejde již jen o selhávání paměti, ale o organické změny v mozku. Práce může být použita jako argument pro zavedení těchto kurzů v zařízeních pracujících s klienty trpícími demencí.
|
|
Vliv predace norkem americkým na populace raka kamenáče
PAVLUVČÍK, Petr
1. Vliv predace norkem americkým (Mustela vison) na populace ohroženého raka kamenáče (Austropotamobius torrentium) byl sledován během dvou let na středně velkých potocích v Západních Čechách. Jako hlavní cíl této studie byla zkoumána potravní selektivita norka a její vliv na početnost kořisti. 2. Potrava norka byla popsána na základě exkrementů nalezených na sledovaných úsecích. Důležitost různých druhů kořisti byla určena na základě jejich frekvence výskutu v potravě. množství ulovených raků bylo zjištěno z počtu nalezených pozůstatků ulovených raků, které byly sesbírány během dvou let. Početnost populace raků byla určena na základě metody zpětného odchytu. 3. Raci byli nejčastěji zaznamenanou složkou potravy norků. Míra predace norkem na racích byla závislá na hustotě populace raků. Míra predace byla nižší během zimních měsíců než během letních. Norek prokazatelně preferoval v potravě větší raky než byl velikostní průměr v jejich populaci. 4. Přestože raci byli významnou součástí potravy norků, význam vlivu norků je stále nejasný. Bylo by důležité pokračovat vtomto výzkumu, což by umožnilo přesně určit vztahy mezi těmito dvěma živočišnými druhy.
|
|
Vliv plavání na tělesný rozvoj dítěte v kojeneckém věku\\
MAŠKOVÁ, Lenka
Práce se zabývá problematikou kojeneckého plavání a zjišťuje, do jaké míry tato pohybová aktivita ovlivňuje pohybový vývoj dítěte. V teoretické části je popsána historie kojeneckého plavání, psychomotorický vývoj dítěte, který je pro tuto činnost klíčový, a charakteristika odvětví kojeneckého plavání. Navazuje část experimentální objasňující jak základní metodiku kojeneckého plavání, tak počáteční vyšetření všech zúčastněných dětí ve věku tří měsíců dle Vojtovy metody. Přiložený videozáznam nastiňuje další část experimentu, kterou je plavání ve vaně a následné plavání dětí v bazénu. Po devíti měsících se probandi podrobili závěrečné prohlídce opět pomocí Vojtovy metody. Porovnání zjištěných skutečností mezi kontrolní a experimentální skupinou dětí ukazují tabulky zpracované neparametrickou statistickou metodou. Literatura uvádí, že plavání kojenců pomáhá odstranit různé nedostatky a vady v držení těla. Tato práce zjišťuje, zda tomu tak skutečně je. \\
|
|
Komplexní rehabilitační péče dětí předškolního věku, které absolvují ozdravné pobyty
KREJČÍ, Andrea
Komplexní rehabilitační péče dětí předškolního věku, které absolvují ozdravné pobyty, je péčí, jejímž hlavním úkolem a cílem je podpořit zdraví dítěte jako celek nebo, je-li narušeno, vrátit jej k normě. Dětské ozdravovny jsou zdravotnická zařízení, která poskytují dlouhodobou preventivní péči svým dětským klientům a svými komplexními léčebnými a rehabilitačními metodami, v celém průběhu ozdravného pobytu, se snaží o dosažení optimalizace zdravotního stavu dítěte a o eliminaci možných dopadů. Ozdravné pobyty doporučuje dětský lékař. Obecně se ozdravné pobyty poskytují dětem ve věku 3 až 15 let. Ozdravné pobyty jsou hrazeny všemi zdravotními pojišťovnami. Cílem práce bylo zjistit, jaké jsou současné možnosti využití nabídky ozdravných pobytů v ČR a jak je využívána nabídka pobytů specificky v horských klimatických podmínkách. Dále bylo cílem práce zjistit, které faktory ovlivňují skutečnost, že některé děti využívají ozdravné pobyty opakovaně. Pro získání potřebných dat ke stanovení cíle byla využita metoda dotazování a jako technika sběru dat byl použit písemný dotazník. K výzkumu byli vybráni rodiče či jiní rodinní příslušníci dětí předškolního věku, kteří se alespoň jedenkrát zúčastnili ozdravného pobytu společně se svým dítětem/dětmi. Výzkum byl prováděn v Dětské ozdravovně Javorník na Šumavě a proběhl v průběhu měsíců ledna a února 2007. Hypotéza, týkající se toho, že možnost využití nabídky ozdravných pobytů dětí předškolního věku ovlivňují především sociálně ekonomické faktory se nepotvrdila. Bylo totiž zjištěno, že důležitou roli v této problematice, kromě socioekonomických faktorů, zaujímá i revizní lékař. Druhá hypotéza, týkající se toho, že opakované využití nabídky ozdravných pobytů nesouvisí přímo s léčebným efektem předchozích pobytů se též nepotvrdila, neboť důvody, které vedou doprovod k rozhodnutí poslat dítě/děti na ozdravný pobyt opět, souvisí přímo s tím, že právě absolvovaný pobyt pomohl jejich dítěti/dětem zlepšit jeho zdravotní stav.
|