|
Zaměstnávání osob zdravotně postižených
Vondrová, Alžběta ; Žák, Květoslav (vedoucí práce) ; Spirit, Michal (oponent)
Diplomová práce, která se věnuje tématu zaměstnávání osob se zdravotním postižením, je rozdělena do tří kapitol. V první kapitole je uvedené kdo se mezi osoby se zdravotním postižením řadí, kdy mají zaměstnavatelé povinnost takové osoby zaměstnávat a jaký je povinný podíl takových osob. Druhá kapitola se věnuje zaměstnávání osob se zdravotním postižením a událostem, které mu předcházejí - tedy vzdělání a jednání s úřady. Třetí kapitola se zabývá konkrétními druhy zaměstnání, která jsou státem podporovaná.
|
| |
| |
| |
|
Postavení a role sourozenců dětí s těžkým zdravotním postižením v rodině
HAZUKOVÁ, Michaela
V teoretické části se věnuji problematice zdravotního postižení a jeho rozdělení. Dále popisuji model duševní krize rodičů, která je způsobena zjištěním, že jejich dítě má zdravotní postižení. Jsou zde nastíněna specifika rodiny, která pečuje o dítě s těžkým zdravotním postižením se zaměřením na rodiče postiženého dítěte a zejména pak na jeho zdravého sourozence. Cílem výzkumné části je zjistit, jak tráví zdravé děti svůj volný čas se svými sourozenci s těžkým postižením a zároveň zjistit, jaké jsou na sourozence dítěte s postižením kladeny nároky ze strany okolí. Pro realizaci výzkumné části práce jsem zvolila kvalitativní typ výzkumu, metodu dotazování, techniku polořízených rozhovorů. Výzkum probíhal v soukromém prostředí sourozenců dětí s postižením bez přítomnosti jiné osoby v období od května do července 2009. Pro výběr respondentů jsem zvolila vlastní zdroje, které mám díky dobrovolné činnosti v dětském centru ARPIDA o.s.. Celkem jsem oslovila deset zdravých sourozenců, z toho výzkumu se nakonec bylo ochotno zúčastnit sedm z nich. Výzkumný soubor č. 1 tvořili zdraví sourozenci ve věku 13- 21 let. Soubor č. 2 tvořili tři sourozenci s těžkým zdravotním postižením, kteří byli v sourozeneckém vztahu s osobami z prvního souboru. Všichni respondenti bydlí v Českých Budějovicích nebo v jeho blízkém okolí. Výsledky výzkumu ukázaly, že zdraví sourozenci věnují svůj volný čas svým sourozencům s postižením zejména v činnostech, které mohou vykonávat dohromady. Jednalo se o tyto činnosti: sledování televize, hraní her, sledování sportovních utkání, pomáhání při zvládání úkonů v péči o sourozence s postižením aj. Do společně tráveného času řadili respondenti především rodinné rituály: stolování, odpolední siesty, svátky, oslavy a návštěvy. Všichni respondenti uvedli, že je na ně vyvíjen větší tlak okolí a každý tuto situaci snáší jinak. Uvedenou bakalářskou práci je možno využít v institucích, které pracují s rodinou, jako jsou pedagogicko psychologické poradny a speciálně pedagogická centra. Tato práce by také mohla být přínosem pro samotné rodiny dítěte se zdravotním postižením.
|
| |
|
Postavení zdravotně postižených osob ve společnosti a na trhu práce se zaměřením na kraj Praha
Reichl, Martin ; Szabová, Lucia (vedoucí práce) ; Petrášek, František (oponent)
Cílem této bakalářské práce je prozkoumat vývoj a současný stav zaměstnávání zdravotně postižených na trhu práce v Praze. V teoretické části práce je provedena analýza legislativy a institucí zabývajících se zdravotně postiženými občany, včetně dotačních programů poskytnutých Evropskou unií. V analytické části jsou pomocí dotazníkového šetření mezi zástupci podniků zjištěny hlavní charakteristické znaky zaměstnávání postižených ve zkoumané lokalitě. Výsledky tohoto šetření jsou porovnány s výsledky nezávislého celorepublikového výzkumu.
|
|
Analýza problematiky zaměstnávání osob se zdravotním postižením v ČR
Andrlová, Lucie ; Vybíralová, Ivana (vedoucí práce) ; Kotýnková, Magdalena (oponent)
Bakalářská práce se zabývá problematikou zaměstnávání osob se zdravotním postižením v České republice. Je zaměřena především na možnosti realizace těchto osob na trhu práce. Cílem je zjistit, jaké je jejich skutečné postavení, a zda organizace, zaměřená na zlepšení pozice těchto osob v oblasti zaměstnávání, plní svůj cíl. V úvodní kapitole se zaměřím na obecnou charakteristiku osob se zdravotním postižením a na jejich postavení ve společnosti a na trhu práce v ČR. Další kapitola je zasvěcena legislativnímu rámci této problematiky z pohledu zaměstnavatele i zaměstnance (především dle zákona č. 435/2004 Sb., o zaměstnanosti). V analytické části představím Nadační fond pro podporu zaměstnávání osob se zdravotním postižením a poukáži na jeho činnost. Tato instituce realizuje několik projektů za účelem informovat veřejnost o práci osob se zdravotním postižením. V další kapitole se zaměřím na konkrétní projekt zmíněného nadačního fondu a formou přímého rozhovoru s iniciátory projektu a dotazníkovým šetřením ve všech společnostech, které se projektu účastní, provedu výzkum plnění stanovených cílů projektu a analyzuji jeho úspěšnost.
|
|
Rodina s dítětem se sluchovým postižením
KORBELOVÁ, Hana
Práce se zabývá postojem společnosti k lidem se specifickými potřebami, právy těchto osob, integrací a druhy zdravotních postižení s důrazem na problematiku sluchového postižení. Dále popisuje přijetí dítěte se specifickými potřebami rodinou, význam rané péče, rodinnou terapii a vztahy rodiny s okolím. Cílem práce je zpracovat problematiku sluchového postižení a upozornit na problémy, se kterými se rodiny s těmito dětmi musejí vyrovnat. Praktická část obsahuje průzkum, který je zpracován na základě dotazníků, vyplněných rodiči dětí se sluchovým postižením. Zabývá se zejména postoji rodičů, jejich situací, přístupem lékařů, vlivem postižení dítěte na rodinné vztahy a způsobem přijetí této skutečnosti. Kromě otázek v dotazníku měli rodiče možnost vyjádřit se k svým zkušenostem s dětmi. Zpracované výsledky jsou zajímavé z hlediska průzkumu této problematiky a mohly by být inspirací rodinám, které se v podobné situaci ocitnou.
|
|
Příspěvek na péči a dávky sociální péče pro osoby se zdravotním postižením
DANIELOVÁ, Jaroslava
Práce se zabývá příspěvkem na péči a dávkami pro občany těžce zdravotně postižené. Skládá se ze dvou hlavních částí. V první části jsou uvedeny základní informace o stáří, o postižení, o systému pomoci osobám se zdravotním postižením, o ucelené rehabilitaci. Ve druhé části jsou uvedeny údaje získané z dotazníků od respondentů pobírající příspěvek na péči a od respondentů, kteří jsou držiteli mimořádných výhod, ze kterých vyplývá, že z dotázaných respondentů bylo mnohem více žen než mužů. Dále, že ze všech dotázaných bydlí většina doma ve svém přirozeném prostředí.
|