| |
|
Možnost tvorby krasových kanálů v oblasti mezi povodími Úštěckého a Košáteckého potoka a vymezení povodí hlavních skupin pramenů
Pátek, Karel ; Bruthans, Jiří (vedoucí práce) ; Kůrková, Iva (oponent)
Hlavním cílem práce bylo zjistit, v jakém rozsahu podléhají rozpadu a krasovění horniny tvořící výchozy v oblasti mezi povodími Ústěckého a Košáteckého potoka. To bylo studováno pomocí kyselého loužení. Ve zkoumané oblasti jsou jedny z nejdůležitějších zásob podzemní vody v České republice a porozumění lokálním podmínkám je klíčové pro správné hospodaření s podzemní vodou. Byly odebírány vzorky ze skalních výchozů v okolí Košáteckého potoka a metodou loužení vzorků v 10 % roztoku HCl byl stanoven podíl rozpustné složky, rozpadavost, hustota a porozita. Obecně bylo pozorováno, že při malém podílu rozpustné složky byla rozpadavost vzorků během loužení malá, ale zvyšovala se porozita vzorků. Při podílu rozpustné složky nad 40 % se u většiny vzorků začala objevovat rozpadavost alespoň 50 %. Výsledky prokázaly, že se v zájmové oblasti nacházejí vrstvy s vysokým podílem rozpustné složky a vysokou rozpadavostí, které se mohou podílet na vzniku krasových preferenčních cest. Takové vrstvy jsou tenké a obklopené mocnějšími vrstvami kvádrových pískovců. Ve druhé části práce bylo s využitím nové mapy základního odtoku, naměřených průtoků a odběrů podzemní vody odhadnuto rozložení hydrogeologických povodí na základě hydrologické bilance. Rozložení povodí bylo porovnáno s existujícím numerickým modelem z projektu...
|
|
Šíření kontaminantů v krasovém prostředí a stopovací zkoušky v krasu u Turnova
Malechová, Kateřina ; Slavík, Martin (vedoucí práce) ; Weiss, Tomáš (oponent)
Krasové oblasti představují důležitý zdroj pitné vody, jsou však výrazně ohroženy kontaminací. Teoretická část práce se zaměřuje na jednotlivé druhy kontaminace, jejich zdroje a způsoby šíření v krasových oblastech. Kvůli vysoké rychlosti proudění vody v krasových oblastech dochází k rychlému transportu většiny kontaminantů a k rozšíření na velké vzdálenosti. Proto je nezbytné se aktivně věnovat problematice kontaminace krasového prostředí a cílit převážně na prevenci kontaminace a studium proudění vody. V praktické části byla provedena kvantitativní stopovací zkouška v krasové oblasti u Turnova s použitím NaCl jako stopovací látky. Měření potvrdilo vysokou rychlost proudění vody v řádu jednotek kilometrů za den a převahu advekce jakožto hlavního transportního procesu. Takové výsledky odpovídají předešlým výzkumům. Též bylo znovu potvrzeno spojení ponoru Šálení smyslů a pramenů Slapy a Bezednice, jejichž celková návratnost se pohybuje okolo 50 %. Z toho vyplývá, že voda ze Šálení smyslů proudí s největší pravděpodobností i do dalších, dosud neznámých míst. Nebyla prokázána komunikace s jeskyní Bartošova pec ani s prameny sloužícími pro odběr vody místního pivovaru, zůstává tedy otázkou, kam konkrétně proudí veškerá voda z ponoru Šálení smyslů. Klíčová slova: kras, krasové kanály, kontaminace,...
|
|
Vliv odtoku z čistíren odpadních vod na krasové toky
Schrimpelová, Kateřina ; Gruberová, Eva (oponent) ; Malá, Jitka (vedoucí práce)
Krasové toky jsou specifické svými hydrografickými poměry. Obvykle přitékají z nekrasového území a téměř okamžitě po přítoku do krasu se propadají do podzemí. Dále protékají jeskynními dutinami, dokud nedojde k jejich vývěru zpět na povrch. Cílem práce bylo posouzení vlivu odtoku z čistíren odpadních vod na krasové toky. Studie byla provedena ve střední části CHKO Moravský kras a posuzuje vliv dvou ČOV na jeskynní systém Rudické propadání – Býčí skála. V rámci práce byl proveden půlroční monitoring, který spočíval v odběru vzorků vody vždy jednou za čtrnáct dní. Celkově bylo provedeno 13 odběrů z 8 odběrných míst. Byly také provedeny 4 jednorázové odběry vod v jeskynním systému. V místě odběru bylo vždy provedeno měření průtoku, teploty, konduktivity, koncentrace kyslíku a hodnota pH. V odebraných vzorcích vody byl následně stanoven obsah nerozpuštěných látek, CHSKCr, BSK5, N-NH4+, N-NO2-, N-NO3-, P-PO43- a Pcelk. Z naměřených hodnot byla zjištěna změna parametrů v čase a během průtoku tokem. Hodnoty odtoků z ČOV byly porovnány s emisními standardy pro vypouštění do povrchových vod a parametry vodních toků byly porovnány s normami environmentální kvality. Z hodnot vyplývá značné zlepšení jakosti toku při průtoku jeskynními prostory. Dle zjištěných výsledků je prokázáno negativní ovlivnění vodních toků sledovanými ČOV. Největším problémem je vyplavování kalu z ČOV Rudice, a jeho následná sedimentace v toku, nebo odtok do Rudického propadání.
|
| |
| |
|
Vliv obecní čistírny odpadních vod na jeskynní systém propadání Lopače
Ondruš, Martin ; Gruberová, Eva (oponent) ; Malá, Jitka (vedoucí práce)
Cílem práce bylo posouzení vlivu odtoku z čistírny odpadních vod na krasový tok. Studie byla provedena v severní části CHKO Moravský kras a posuzuje vliv ČOV Ostrov u Macochy na jeskynní systém Lopačské propadání. V rámci práce byl proveden půlroční monitoring, který spočíval v odběru vzorků vody vždy jednou za čtrnáct dní. Celkově bylo provedeno 13 odběrů ze 7 odběrných míst. V místě odběru bylo vždy provedeno měření průtoku, teploty, konduktivity, koncentrace kyslíku a hodnota pH. V odebraných vzorcích vody byl následně stanoven obsah nerozpuštěných látek, CHSKCr, BSK5, N-NH4, N-NO2, N-NO3, NKj a Pcelk. Z naměřených hodnot byla zjištěna změna parametrů na jednotlivých odběrných místech v čase a dále po délce toku. Hodnoty odtoků z ČOV byly porovnány s emisními standardy pro vypouštění do povrchových vod a parametry vodních toků byly porovnány s normami environmentální kvality. Dle zjištěných výsledků není prokázáno negativní ovlivnění vodního toku sledovanou ČOV. Největšími problémy jsou: - jednotná kanalizace, zrealizovaná po výstavbě ČOV Ostrov u Macochy, která je dimenzovaná na splaškovou kanalizaci - vysoké koncentrace celkového fosforu na odtoku z ČOV - špatná kvalita toku již před zaústěním odtoku z ČOV
|
|
Mapa okolí Drátenické jeskyně v Moravském krasu
Hanuš, Vojtěch ; Švábenský, Otakar (oponent) ; Weigel, Josef (vedoucí práce)
Cílem diplomové práce je vyhotovení mapy okolí Drátenické jeskyně v Moravském krasu v měřítku 1:500 s podrobnostmi využitelnými speleology a posouzení archivní mapy z roku 1945 z oblasti Drátenické jeskyně. V práci jsou rozpracovány teoretické základy potřebné ke splnění práce a popsány postupy měřických a zpracovatelských prací. Výsledkem práce je polohopisné, výškopisné zaměření, nová digitální mapa dané oblasti a závěrečné posouzení polohopisné i výškopisné složky archivní mapy z roku 1945.
|
| |
|
Tvorba databáze krasových jevů na území ŠLP Křtiny z dat leteckého laserového skenování
Balková, Marie
Tato diplomová práce se zabývá popisem krasu a jeho typických jevů s důrazem na povrchové útvary závrty. Dále popisem a technologií leteckého laserového skenování, postupem sběru a zpracování dat a využitím pro účely identifikace terénních depresí na základě výzkumu a postupů zahraničních odborníků. Z těchto dostupných studií je vybrána nejvhodnější metodika, která je aplikována na data digitálního modelu reliéfu 5. generace. Výsledky této aplikace jsou porovnány s dostupnou databází závrtů vedenou na CHKO Moravský kras a vlastním terénním šetřením.
|