|
Natural regeneration of spruce stands in Vysoké Tatry (High Tatras) after large scale disturbation
Michalová, Zuzana ; Weiser, Martin (vedoucí práce) ; Wild, Jan (oponent)
Pozorovanie prirodzenej regenerácie Smreka obyčajného (Picea abies) prebiehalo v sezónach 2010 a 2011 na území zasiahnutom veternou kalamitou v Tatranskom Národnom Parku. Cieľom diplomovej práce bolo popísať charakter distribúcie prirodzenej obnovy u smreka, ako aj nájsť priestorovú škálu, na ktorej sa prejavujú rozdiely vo fenotypovej variabilite. Ďalším krokom bolo skúsiť nájdené rozdiely pripísať meraným abiotickým a stanovištným faktorom, no predovšetkým biotickým interakciám, s dôrazom na vnútro- a medzidruhovú kompetíciu.Fenotypová odpoveď u smrekov sa ukázala na každej z vyšetrovaných hierarchických priestorových škál. Výsledky preukázali súvislosť medzi vlhkostným gradientom a vegetačným zložením na krajinnej úrovni i na najmenšej škále. Vegetačné zloženie následne priamo modifikovalo nielen fenotyp u zmladenia, ale aj významne ovplyvnilo početnosť obnovy.
|
|
Stanovištní nároky hnědých skokanů v období rozmnožování
Žáčková, Lucie ; Šandera, Martin (vedoucí práce) ; Vojar, Jiří (oponent)
Stanovištní nároky hnědých skokanů na výběr reprodukčních nádrží byly sledovány na 19ti lokalitách na území Královéhradeckého kraje, Středočeského kraje a kraje Vysočina. Konkrétní lokality byly vybrány tak, aby zahrnovaly co největší škálu od sebe odlišných stanovišť. Jednotlivé lokality se vzájemně lišily druhovým zastoupením hnědých skokanů, celkovou plochou, hloubkou, vodní a okolní vegetací. Sběr dat o umístění snůšek tří druhů našich žab - skokana ostronosého (Rana arvalis), skokana štíhlého (Rana dalmatina) a skokana hnědého (Rana temporaria) - probíhal v jarních měsících, od konce března do konce dubna, od roku 2012 do roku 2015. Za toto období byla nasbírána data z 927 snůšek zmíněných druhů. Data byla získávána neinvazivním způsobem, kdy parametry umístění jednotlivých snůšek (uchycení, počet míst uchycení, vzdálenost měřených snůšek od břehu a sousedních snůšek atd.) byly změřeny přímo v reprodukční nádrži. Na každé lokalitě došlo i k zaznamenání potřebných kritérií nádrže a okolního prostředí (prezence hnědých skokanů, celková plocha a hloubka nádrže, přítomnost a hustota vodní vegetace, okolní vegetace, teplota ovzduší, teplota a pH vody apod.). Předložené výsledky v této práci potvrzují, že zmíněné tři druhy hnědých skokanů mají v některých parametrech rozdílná kritéria při výběru...
|
|
Plant strategies in belowground competition - insight through game theory
Smyčka, Jan ; Weiser, Martin (vedoucí práce) ; Šmilauer, Petr (oponent)
V posledních desetiletích se ukazuje, že některé rostliny po vystavení kořenové kompetici zažívají tragedii obecních pastvin (TOC). V přítomnosti kompetitora investují do podzemní biomasy více, než by odpovídalo optimální výtěžnosti živin celé kompetující skupiny, a také více než když kompetici vystaveny nejsou. Nicméně se ukazuje, že jiné druhy se do TOC nezapojují a pravděpodobně svůj kořenový systém přizpůsobují pro nejlepší výtěžnost živin, nezávisle na přítomnosti kompetitora. Investice těchto rostlin do kořenů se pravděpodobně řídí ideální volnou distribucí (IFD). Ve své diplomové práci se zaměřuji především na dva aspekty: Pomocí matematického modelování zkoumám, jestli tyto dvě strategie mohou koexistovat v rámci jednoho druhu, případně jestli druhy s různými strategiemi mohou existovat v jednom společenstvu. Z výsledků modelování odvozuji predikce, které následně testuji meta- analytickou studií. Na druhu Agrostis stolonifera testuji předpoklady TOC a IFD modelů ohledně vnímání sousedů a živin. Pomocí matematického modelu ukazuji, že tyto dvě strategie pravděpodobně mohou koexistovat v rámci společenstva, nicméně koexistence v rámci druhu není možná. Uvnitř druhu by měla vždy převládnout strategie vedoucí k TOC. Z toho je možné odvodit, že jakmile nějaká evoluční větev získá TOC strategii, je...
|
|
Nekrofágie u entomopatogenních hlístic
ČÁPOVÁ, Diana
Cíle této práce bylo prozkoumat výskyt nekrofágie u různých druhů a kmenů entomopatogenních hlístic. Další část studie byla zaměřena na nekrofágii vybraných entomopatogenních hlístic v hmyzu usmrceném různými nepřirozenými kmeny bakterie Xenorhabdus bovienii. Dalším cílem bylo prozkoumat mezidruhovou kompetici vybraných entomopatogenních hlístic s hlísticí Oscheius myriophila v mrtvých hostitelích. Konečným cílem bylo prozkoumat možnou toxicitu vybraných bakterií X. bovienii vůči hlístici Oscheius myriophila.
|
|
Natural regeneration of spruce stands in Vysoké Tatry (High Tatras) after large scale disturbation
Michalová, Zuzana ; Weiser, Martin (vedoucí práce) ; Wild, Jan (oponent)
Pozorovanie prirodzenej regenerácie Smreka obyčajného (Picea abies) prebiehalo v sezónach 2010 a 2011 na území zasiahnutom veternou kalamitou v Tatranskom Národnom Parku. Cieľom diplomovej práce bolo popísať charakter distribúcie prirodzenej obnovy u smreka, ako aj nájsť priestorovú škálu, na ktorej sa prejavujú rozdiely vo fenotypovej variabilite. Ďalším krokom bolo skúsiť nájdené rozdiely pripísať meraným abiotickým a stanovištným faktorom, no predovšetkým biotickým interakciám, s dôrazom na vnútro- a medzidruhovú kompetíciu.Fenotypová odpoveď u smrekov sa ukázala na každej z vyšetrovaných hierarchických priestorových škál. Výsledky preukázali súvislosť medzi vlhkostným gradientom a vegetačným zložením na krajinnej úrovni i na najmenšej škále. Vegetačné zloženie následne priamo modifikovalo nielen fenotyp u zmladenia, ale aj významne ovplyvnilo početnosť obnovy.
|
|
Mezidruhová kompetice a hostitelské spektrum entomopatogenních hlístovek (Steinernematidae, Nematoda)
PŮŽA, Vladimír
Práce se zabývá mezidruhovou kompeticí a hostitelským spektrem entomopatogenních hlístic a zkoumá mechanismy umožňující koexistenci více druhů na jedné lokalitě. Práce byla dále hodnotila schopnost hlístovek provozovat scavenging a obranné mechanismy hlístovek proti bezobratlým scavengerům. Výsledky ukázaly že koexistující druhy hlístovek sdílejí niku. Mezidruhové interakce jsou pak komplexní a mohou být asymetrické. Bylo zjištěno, že hlístovky mohou kolonizovat a rozmnožit se v mrtvých tělech různého hmyzu a zdá se, že scavenging může být důležitou alternativou k normální infekci. Obranné mechanismy hlístovek proti scavengerům jsou patrně adaptací komplexu patogenní hlístice/bakterie.
|
| |