| |
|
Specifika kompetencí lektora vzdělávání dospělých
DUCHKOVÁ, Eva
Cílem závěrečné diplomové práce je zmapovat kompetence vzdělavatelů dospělých - lektorů -na příkladu vzdělávacího programu konkrétní vybrané organizace. V práci nejprve definuji, co je firemní vzdělávání, dále se zaměřuji na osobnost lektora a účastníky vzdělávání a metody používané v interních či externích kurzech. V praktické části analyzuji vzdělávací systém vybrané organizace. Součástí praktické části je také dotazníkové šetření, jehož výsledkem je odkrytí kompetencí, kterými disponují lektoři a hlavně to, jak na ně reagují účastníci firemního vzdělávání.
|
|
Pragmatická inspirace pro organizaci skautské výchovy
POLANSKÝ, Tomáš
Práce se zabývá shodami mezi metodami pragmatické pedagogiky a vzniklým novým výchovným programem organizace Junák ? svaz skautů a skautek ČR. Teoretická část popisuje vývoj pragmatismu v Americe, spojitost filozofického a pedagogického směru, pragmatismus v Evropě a v České republice. Objasňuje vývoj výchovného hnutí Woodcraft v moţné propojenosti s pragmatickou pedagogikou. Jsou popsány základní výchovné metody skautské organizace, aby bylo jasné, z čeho Nový program vychází. Dále je porovnán Nový program s pragmatickou pedagogikou, jak lze aktivity programu vytvářet ve shodě s metodami pragmatické pedagogiky a s naplňováním stanovených kompetencí, kterými by měl jedinec, dle skautských ideálů, disponovat. Projektová část je věnována vytvořenému programu pro víkendovou akci, kde jsou propojeny metody pragmatické pedagogiky, skautské výchovy a získávají se poţadované kompetence
|
|
Profesní příprava asistentů zubního technika a jejich uplatnění v praxi
SEDLÁKOVÁ, Hana
Cílem bakalářské práce bude objasnit požadavky, které vznikají v procesu specifické a velmi náročné odborné přípravy studentů oboru zubní technik, především se zaměřením na roli, kterou zde sehrává koncepce středoškolské přípravy a její zaměření na kompetence požadované trhem práce, respektive praxí. Bakalářská práce obsahuje teoretickou a praktickou část. Teoretické část nejprve věnuje pozornost historii, vzniku, tradici, současnosti a celkové charakteristice oboru Zubní technik. Dále se zaměřuje na odborné a didakticko ? pedagogické aspekty kompetenčního modelu přípravy zubního technika a na provázanost s ostatními souvisejícími obory. Výzkum a praktická část bude sledovat hodnocení úrovně praktické přípravy studentů a absolventů na Střední zdravotnické a Vyšší odborné škole zdravotnické v Českých Budějovicích, mapovat názory na odbornou praxi v klinických zubních laboratořích a to ze tří úhlů pohledů: z pohledu samotných studentů, případně absolventů na vyšším studiu, z pohledu odborných vyučujících a z pohledu odborníků z praxe na klinických pracovištích.
|
|
Role zdravotnických asistentů a sester v ošetřovatelském procesu.
VODIČKOVÁ, Petra
V této diplomové práci je řešena problematika role zdravotnického asistenta v ošetřovatelském procesu. Stanoveny byly celkem čtyři cíle. Prvním cílem bylo zjistit, jakým způsobem umožňují všeobecné sestry zapojení zdravotnických asistentů do ošetřovatelského procesu. Dalším, druhým cílem bylo zjistit, jaké mají zdravotničtí asistenti možnosti podílet se na ošetřovatelském procesu. Třetím cílem bylo zjistit, jaké problémy vidí manažeři v zapojení zdravotnických asistentů do systému ošetřovatelské péče. Poslední, čtvrtý cíl, zjišťoval, zda systém zařazení všeobecných sester a zdravotnických asistentů v ošetřovatelském týmu přispívá ke zkvalitnění péče o pacienta.Všechny tyto cíle byly splněny. Diplomová práce je rozdělena do dvou částí, teoretické a praktické. Teoretická část se zabývá ošetřovatelským procesem jako metodou práce sestry, kvalifikačním vzděláním všeobecných sester a zdravotnických asistentů a možnostmi jejich uplatnění v ošetřovatelské praxi. Praktickou část tvoří kvantitativně ? kvalitativní výzkumné šetření. Pro kvalitativní výzkum byla použita metoda individuálně vedených, předem připravených polostrukturovaných rozhovorů s představiteli uvedených profesí. Byly stanoveny čtyři výzkumné otázky, a to: 1. Jaké povědomí mají zdravotničtí asistenti, všeobecné sestry a manažeři ve funkci vrchních sester o ošetřovatelském procesu? 2. Mají zdravotničtí asistenti možnost využít svých znalostí o ošetřovatelském procesu podle zákona 96/2004 Sb.? 3. Je spolupráce zdravotnických asistentů a všeobecných sester vnímaná jako pozitivní prvek pro zkvalitnění ošetřovatelské péče? 4. Jaké zkušenosti mají manažeři ve funkci vrchních sester se zapojením zdravotnických asistentů v ošetřovatelském týmu? Výzkumný soubor tvořilo šest zdravotnických asistentů, šest všeobecných sester a osm sester manažerek z menších lůžkových zařízení v Plzeňském a Středočeském kraji. Kvalitativní výzkum byl realizován prostřednictvím dotazníkového šetření. Osloveni byli studenti posledních ročníků studijního oboru Zdravotnický asistent a studijního programu Všeobecná sestra. Pro kvalitativní část výzkumného šetření byly stanoveny následující hypotézy: 1. Studenti oboru Zdravotnický asistent jsou orientováni v kompetencích zdravotnických asistentů a všeobecných sester podle zákona č. 96/2004 Sb. 2. Studenti studijního programu Všeobecná sestra jsou orientováni v kompetencích zdravotnických asistentů a všeobecných sester podle zákona č. 96/2004 Sb. 3. Studenti oboru Zdravotnický asistent vnímají určené kompetence pro jednotlivé obory jako nástroj pro kvalitní profesionální péči. 4. Studenti studijního programu Všeobecná sestra vnímají určené kompetence pro jednotlivé obory jako nástroj pro kvalitní profesionální péči. Distribuováno bylo celkem 200 dotazníků, následně vyhodnoceno 142 správně vyplněných dotazníků. Výstupem této práce je ověření současného stavu uvedené problematiky. Výsledky budou poskytnuty manažerkám ošetřovatelské péče ve zkoumaných zdravotnických zařízeních, kde by mohly napomoci ke zlepšení managementu ošetřovatelských činností. Výsledky bude možné rovněž využít k vytváření informačních a edukačních setkání pro objasnění pravidel spolupráce zdravotnických asistentů a všeobecných sester. Dále by mohly být výsledky této práce nabídnuty Ministerstvu zdravotnictví České republiky, konkrétně Pracovní komisi k transformaci nelékařských zdravotnických povolání v České republice, jejímž hlavním pracovním cílem je novelizace zákona č. 96/2004 Sb.
|
|
Povědomí sester pracujících na odděleních ARO a JIP o kompetencích vyplývajících z vyhlášky č. 424/2004 Sb.
MARTÍNKOVÁ, Petra
V této práci jsme se zabývali kompetencemi sester, pracujících na anesteziologicko resuscitačním oddělení a na jednotkách intenzivní péče, stanovené vyhláškou č. 424/2004 Sb. Práce je rozdělena na část teoretickou a část praktickou. V teoretické části se zabýváme stanovením rolí sester a jednotlivými kompetencemi sester všeobecných a sester majících vystudované specializační vzdělání a to konkrétně, všeobecná sestra pro intenzivní péči. Taktéž je v teoretické části popsáno, jaký typ pacientů je hospitalizován na již zmíněných odděleních. Cílem práce bylo zjistit informovanost sester o kompetencích vyplývajících z vyhlášky č. 424/2004 Sb. Jako druhý cíl jsme si stanovili zjistit, zda sestry dodržují kompetence z již zmiňované vyhlášky. Dotazníkové šetření probíhalo ve Fakultní nemocnici Brno, Fakultní nemocnici Plzeň Lochotín, Fakultní nemocnici u sv. Anny v Brně, a také byly dotazníky sestrám rozdány pomocí sociální sítě na internetu. Na začátku jsme si stanovili dvě hypotézy. A to, že sestry nejsou seznámeny se všemi kompetencemi a druhou, že sestry nedodržují své kompetence vyplývající z výše uvedené vyhlášky. Po vyhodnocení sestrami vyplněných dotazníků jsme si obě hypotézy potvrdily. Sestry opravdu nejsou seznámeny se všemi kompetencemi a taktéž neprovádějí všechny výkony, které jim vyhláška umožňuje. Předpokládáme, že by tato práce mohla napomoci ke zvýšení odborného vzdělání sester a následné zkvalitnění ošetřovatelské péče na odděleních anesteziologicko resuscitační a intenzivní péče.
|
| |
|
Péče o děti s narušenou komunikační schopností v podmínkách běžné mateřské školy.
BUCHALOVÁ, Kateřina
Cílem mé bakalářské práce bylo zjistit, jak je v současné době pečováno o děti s NKS v podmínkách běžné mateřské školy. V teoretické části jsem se podrobněji zabývala vymezením pojmu komunikace, vývojem lidské řeči od narození do období předškolního věku a definováním poruch komunikačních schopností u dětí navštěvujících běžnou mateřskou školu. V praktické části jsem analyzovala výsledky dotazníkového šetření, rozhovoru, pozorováni a zhodnotila, zda-li je péče o děti s NKS v podmínkách běžné mateřské školy dostačující.
|
|
Faktor řízení a využívání lidských zdrojů v kontextu zaměstnanosti
MATOŠKOVÁ, Kamila
Cílem práce je popsat a analyzovat základní nástroje a další postupy v oblasti soudobé strategie řízení lidských zdrojů. Výběrově je aplikována komparativní analýza na základě použitých informačních tuzemských pramenů. Výstupem je souhrn kvalitativních parametrů v oblasti ŘLZ a popis základních trendů udržitelnosti a rozvoje zaměstnanosti v ČR. Úvodní část se věnuje charakteristice podstaty práce s lidskými zdroji, naplnění významu a obsahovému vymezení předmětu řízení lidských zdrojů. V jednotlivých kapitolách je popisována charakteristika řízení lidských zdrojů ve vztahu k zaměstnanosti a rozebírána situace na současném pracovním trhu společně s jeho vlastnostmi a dynamikou, kterou pracovní trh neustále prochází. Dále jsou popisovány dopady nezaměstnanosti na člověka a společnost. Je zdůrazněn význam vzdělání, jako pozitivní hodnoty na soudobém trhu práce.
|
|
Spolupráce sester a lékařů z pohledu ošetřovatelského managementu
KADLECOVÁ, Ivana
Spolupráce sester a lékařů z pohledu ošetřovatelského managementu Diplomová práce byla zaměřena na spolupráci sester a lékařů z pohledu ošetřovatelského managementu. Ošetřovatelství a ošetřovatelský management má nezastupitelné postavení v péči o zdraví člověka. Svět medicíny, ošetřovatelství a zdravotnictví je mimořádně složitým organizačním celkem, který není zcela jistě reprezentován pouze lékaři a sestrami, nicméně právě oni a ony jsou stále dominantními postavami na této scéně. Prvním cílem diplomové práce bylo zmapovat spolupráci sester a lékařů v rámci ošetřovatelského procesu v péči o nemocného z pohledu ošetřovatelského managementu. Druhým cílem práce bylo identifikovat problémové oblasti ve spolupráci sester a lékařů z pohledu ošetřovatelského managementu a třetím cílem práce bylo zjistit, jakým způsobem ošetřovatelský management řeší problémové situace ve spolupráci sester a lékařů z pohledu ošetřovatelského managementu. K cílům práce byly stanoveny čtyři výzkumné otázky: 1. V jakých oblastech spolupracují sestry a lékaři v rámci ošetřovatelského procesu při poskytování péče nemocným z pohledu ošetřovatelského managementu? 2. Jakým způsobem sestry hodnotí a vnímají spolupráci s lékaři z pohledu ošetřovatelského managementu? 3. Které problémové oblasti existují ve spolupráci sester a lékařů z pohledu ošetřovatelského managementu ? 4. Jakým způsobem řeší ošetřovatelský management problémové situace ve spolupráci sester a lékařů? Výzkum byl proveden v nemocničním zařízení, kde mi byly poskytnuty informace, za splnění podmínky anonymity oslovených respondentek. Respondentkami byly dvě vrchní a čtyři staniční sestry z chirurgických a tentýž počet z interních oborů. Provedený výzkum je výzkumem kvalitativním. S respondentkami byly vedeny nestandardizované rozhovory podle struktury kategorizovaných otázek. Následně byly provedeny přepisy rozhovorů a kategorizace dat v tabulkách podle rámcové analýzy Ritchieho a Spencera. Z šetření vyplynuly odpovědi na výzkumné otázky. Sestry a lékaři spolupracují v rámci ošetřovatelského procesu při poskytování péče nemocným z pohledu ošetřovatelského managementu v chirurgických a interních oborech nejvíce ve fázi řešení problémů. Sestry hodnotí spolupráci s lékaři na základě vzájemného respektu, ale vnímají stále převládající dominantní postavení lékařů. Ve spolupráci sester a lékařů z pohledu ošetřovatelského managementu existují problémové oblasti. Ošetřovatelský management řeší problémové situace ve spolupráci sester a lékařů nejčastěji hledáním společného řešení. Výsledky práce bude možné poskytnout zdravotnickému zařízením, ve kterém byl výzkum realizován. Navrhovaly bychom možnost zamyšlení se nad zlepšením vzájemné spolupráce již při studiu lékařů i sester, zavést různá opatření ke zlepšení spolupráce sester a lékařů pořádáním společných seminářů nebo kulturních akcí. Zvýšit povědomí lékařů o ošetřovatelském procesu, kompetencích sester a realizovat další výzkumy, týkající se tohoto tématu.
|