|
Změny nálad při chůzi v modrém prostředí
Horký, Matouš ; Baláš, Jiří (vedoucí práce) ; Turčová, Ivana (oponent)
Cíl: Cílem práce bylo analyzovat, jak různé typy přírodních prostředí ovlivňují fyzické a duševní zdraví jedinců. Metody: Do výzkumu se zapojilo 7 studentů UK FTVS. Účastníci navštívili přírodní prostředí (modrý prostor) v pražské Troji a laboratoř v budově UK FTVS. Při návštěvě těchto prostředí podstoupili: 10 min Stroopův test k navození kognitivního stresu a 40 minut chůze vlastně zvoleným tempem. Aktuální psychické stavy a emoce byly sledovány pomocí standardizovaného dotazníku POMS (Profile of Mood State), který byl v průběhu návštěvy vyplňován celkem čtyřikrát. Výsledky: Z průměrných výsledků dotazníku POMS (na škále 0-4, 0= vůbec ne, 4= velmi značně) bylo získáno, že míra naštvanosti v laboratorním prostředí činila 0,68 a v modrém prostředí 0,39. Úroveň únavy 1,17 v laboratoři a 1,19 u vody. Hodnoty deprese v laboratoři 0,67 a u vody 0,54. Zmatenost byla v laboratoři na hodnotě 0,88 proti modrému prostředí 0,55. Napětí v laboratoři 1,02 a v modrém prostředí 0,60. Vitalita ve vodním prostředí 1,51 a v laboratoři 1,29. Průměrné hodnoty jednotlivých dimenzí POMS v průběhu času činily (modrý prostor) po úvodním měření: naštvanost 0,40, únava 0,95, deprese 0,59, zmatenost 0,54, napětí 0,50, vitalita 1,79. Stroopův test ve 2. měření zvýšil všechny hodnoty kromě vitality: naštvanost 0,83, únava...
|
|
Determinanty vzniku nemoci oběhové soustavy v české populaci
Lustigová, Michala
Determinanty vzniku nemocí oběhové soustavy v české populaci Abstrakt Příčiny vzniku nemocnění oběhové soustavy jsou dobře známy; z populačního hlediska jsou významné faktory, jejichž výskyt lze ovlivnit a jež jsou hojně rozšířeny v populaci. Cílem této práce bylo ohodnotit působení klasických rizikových faktorů nemocí oběhové soustavy na úmrtnost v české populaci. V úvodní části předložené práce je nastíněna epidemiologická situace a vývoj populačního zdraví včetně průběhu "kardiovaskulární revoluce" v Česku. Vlastní výzkum vycházel z longitudinálních dat studie HAPIEE. Ohodnocení rizik pro českou populaci bylo stanoveno na základě metody analýzy přežívání. Výsledky analýzy prokázaly vysokou prevalenci řady rizikových faktorů nemocí srdce a cév. Na základě finálního modelu proporcionálních rizik bylo zjištěno, že úroveň vzdělání měla ze všech sociodemografických faktorů největší vliv na výši úmrtnosti v důsledku onemocnění srdce a cév. Z hlavních rizikových faktorů mělo dále negativní vliv kouření, prevalence vysokého krevního tlaku, prevalence diabetu a absence fyzické aktivity. Obezita, nárazové pití a vysoká hladina cholesterolu se naopak pro českou populaci nepotvrdila jako signifikantní pro úroveň kardiovaskulárního zdraví. V závěrečné části je zmíněn populační přístup v hodnocení rizikových faktorů a...
|
|
Determinanty vzniku nemoci oběhové soustavy v české populaci
Lustigová, Michala ; Dzúrová, Dagmar (vedoucí práce) ; Dáňová, Jana (oponent) ; Šídlo, Luděk (oponent)
Determinanty vzniku nemocí oběhové soustavy v české populaci Abstrakt Příčiny vzniku nemocnění oběhové soustavy jsou dobře známy; z populačního hlediska jsou významné faktory, jejichž výskyt lze ovlivnit a jež jsou hojně rozšířeny v populaci. Cílem této práce bylo ohodnotit působení klasických rizikových faktorů nemocí oběhové soustavy na úmrtnost v české populaci. V úvodní části předložené práce je nastíněna epidemiologická situace a vývoj populačního zdraví včetně průběhu "kardiovaskulární revoluce" v Česku. Vlastní výzkum vycházel z longitudinálních dat studie HAPIEE. Ohodnocení rizik pro českou populaci bylo stanoveno na základě metody analýzy přežívání. Výsledky analýzy prokázaly vysokou prevalenci řady rizikových faktorů nemocí srdce a cév. Na základě finálního modelu proporcionálních rizik bylo zjištěno, že úroveň vzdělání měla ze všech sociodemografických faktorů největší vliv na výši úmrtnosti v důsledku onemocnění srdce a cév. Z hlavních rizikových faktorů mělo dále negativní vliv kouření, prevalence vysokého krevního tlaku, prevalence diabetu a absence fyzické aktivity. Obezita, nárazové pití a vysoká hladina cholesterolu se naopak pro českou populaci nepotvrdila jako signifikantní pro úroveň kardiovaskulárního zdraví. V závěrečné části je zmíněn populační přístup v hodnocení rizikových faktorů a...
|
|
Determinanty vzniku nemoci oběhové soustavy v české populaci
Lustigová, Michala
Determinanty vzniku nemocí oběhové soustavy v české populaci Abstrakt Příčiny vzniku nemocnění oběhové soustavy jsou dobře známy; z populačního hlediska jsou významné faktory, jejichž výskyt lze ovlivnit a jež jsou hojně rozšířeny v populaci. Cílem této práce bylo ohodnotit působení klasických rizikových faktorů nemocí oběhové soustavy na úmrtnost v české populaci. V úvodní části předložené práce je nastíněna epidemiologická situace a vývoj populačního zdraví včetně průběhu "kardiovaskulární revoluce" v Česku. Vlastní výzkum vycházel z longitudinálních dat studie HAPIEE. Ohodnocení rizik pro českou populaci bylo stanoveno na základě metody analýzy přežívání. Výsledky analýzy prokázaly vysokou prevalenci řady rizikových faktorů nemocí srdce a cév. Na základě finálního modelu proporcionálních rizik bylo zjištěno, že úroveň vzdělání měla ze všech sociodemografických faktorů největší vliv na výši úmrtnosti v důsledku onemocnění srdce a cév. Z hlavních rizikových faktorů mělo dále negativní vliv kouření, prevalence vysokého krevního tlaku, prevalence diabetu a absence fyzické aktivity. Obezita, nárazové pití a vysoká hladina cholesterolu se naopak pro českou populaci nepotvrdila jako signifikantní pro úroveň kardiovaskulárního zdraví. V závěrečné části je zmíněn populační přístup v hodnocení rizikových faktorů a...
|