|
Dlouhodobá nezaměstnanost v České republice.
Fischer, Jan ; Pavelka, Tomáš (vedoucí práce) ; Adámek, Petr (oponent)
Bakalářská práce je zaměřena na problematiku dlouhodobé nezaměstnanosti v České republice. Teoretická část se zabývá východisky potřebnými pro zpracování zvoleného tématu. Praktická část přináší výsledky vlastního šetření zaměřeného na zjištění specifik motivace u různých skupin nezaměstnaných osob. Součástí práce jsou doporučení pro tvorbu různých aktivizačních programů, které mohou být vůči nezaměstnaným následně uplatňovány.
|
|
Aktuální vývojové trendy kriminality v České republice
BLÁHOVÁ, Radka
Po roce 1989 se začala měnit celá naše společnost, změnily se majetkové poměry, změnil se náš hodnotový systém, nastoupil nový sociální fenomén nezaměstnanost a rapidně se zvýšila kriminalita v České republice. Úkolem této bakalářské práce bylo zmapovat aktuální vývojové trendy kriminality v České republice, zaměřila jsem se, tedy, na zkoumání vlivu nezaměstnanosti na dynamiku kriminality ve vybraných krajích České republiky. Hlavním cílem mé bakalářské práce je otestování příčinné souvislosti mezi nezaměstnaností a kriminalitou, dílčím cílem - ověření vlivu dlouhodobé neza-městnanosti na úroveň obecné kriminality. Práce je rozdělena na část teoretickou a empirickou. V teoretické části se zabývám definicí samotného pojmu kriminalita, etiologií kriminality a její strukturou. Empirická část je zaměřena na otestování hypotéz. Výchozí hypotéza předpokládá, že nezaměstna-nost má přímý vliv na úroveň kriminality a tvrzení, dynamika obecné kriminality kore-sponduje s vývojem dlouhodobé nezaměstnanosti, je hypotézou pracovní. Při práci jsem použila kvantitativní výzkumnou strategii, metodu statistickou, technikou sběru dat byla sekundární analýza dokumentů. Data jsem čerpala ze dvou základních pramenů, tedy ze Statistických ročenek z oblasti práce a sociálních věcí publikovaných Ministerstvem práce a sociálních věcí České republiky v letech 2005 2014 a z veřejné databáze Čes-kého statistického úřadu, který publikuje policejní údaje o kriminalitě zjištěné zjevné. Výběr dat jsem zvolila účelový, data byla rozdělena do čtyř základních souborů, jednalo se o roční přehledy průměrného počtu uchazečů o zaměstnání, počtu uchazečů o za-městnání v evidenci déle jak 12 měsíců (stav k 31.12 příslušného kalendářního roku), celkové kriminality a obecné kriminality v rozsahu let 2005 2014 za všechny kraje České republiky a Prahu, dále pak za všechny okresy kraje Vysočina, Jihočeského kraje, Jihomoravského kraje v rozsahu let 2005 - 2014. Výsledky výzkumu neprokázaly přímou lineární závislost dynamiky kriminality na celkové nezaměstnanosti, výchozí hypotéza se nepotvrdila. Druhá zkoumaná oblast, přinesla zjištění, že dlouhodobá nezaměstnanost souvisí se zvýšením nápadu, daného regionu, obecnou kriminalitou. Výsledek mé práce ukázal na souvislost dlouhodobé nezaměstnanosti s kriminalitou a mohl by sloužit jako podklad při sestavování preventivních programů kriminality na úrovni okresu či kraje, ale současně prohlašuji, že problematika nízkého socioekono-mického statusu nemůže být jednoznačně etiketována delikventní činností.
|
|
Srovnání vývoje nezaměstnanosti v České republice a Slovenské republice.
Lohrová, Kateřina ; Pavelka, Tomáš (vedoucí práce) ; Skála, Marek (oponent)
Cílem diplomové práce je analýza vývoje nezaměstnanosti ČR a SR a nalezení jejích hlavních odlišností s důrazem na období po vstupu do EU a následné zasažení hospodářskou krizí. V teoretické části jsou uvedeny základní aspekty týkající se nezaměstnanosti spolu s kapitolou o současném stavu poznání české a slovenské nezaměstnanosti. Na začátku praktické části je nastíněn vývoj nezaměstnanosti v letech 1993-2003, po kterém následuje stěžejní část práce zaměřená na období let 2004-2013. Jednotlivé kapitoly jsou věnovány vstupu ČR a SR do EU, změnám ve struktuře ekonomického postavení obyvatelstva na trhu práce, opatřením ovlivňujícím nezaměstnanost a zejména vývoji nezaměstnanosti s ohledem na hospodářský vývoj států. Kromě celkové míry nezaměstnanosti je pozornost soustředěna na problematiku dlouhodobé nezaměstnanosti, žen na trhu práce a také uplatnění starších pracovníků a nezaměstnanosti mladé generace. Závěrečná část obsahuje shrnutí zjištěných rozdílů ve vývoji nezaměstnanosti ČR a SR a jejich pravděpodobných příčin.
|
| |
|
Tackling long-term unemployment in the Slovak Republic
Farkaš, Matej ; Pavelka, Tomáš (vedoucí práce) ; Adámek, Petr (oponent)
Téma mé bakalářské práce jsem si zvolil na základě úspěšně pilotovaného projektu na řešení dlouhodobé nezaměstnanosti ve městě Banská Bystrica, mém rodišti. Práce je rozčleněna na dvě nosné části - teoretickou a praktickou. V teoretické části se věnuji obecným definicím, které souvisejí s problematikou nezaměstnanosti jako jsou trh práce a jeho souvislost s politikou zaměstnanosti, druhy nezaměstnanosti. Už v této části se na teoretické úrovni věnuji nástrojem na umístění dlouhodobě nezaměstnaných na trh práce. V praktické části jsem průřezově shrnul informace o projektu "Od dávek k placené práci", kterým Město Banská Bystrica pilotně testovalo medzitrh práce, jako potenciální nástroj na řešení dlouhodobé nezaměstnanosti v podmínkách České republiky. V závěru práce je seznam obrázků, tabulek, grafů a odkazů na úspěšnou publicitu celého projektu.
|
|
Vliv míry rigidity trhu práce na nezaměstnanost ve vybraných zemích EU v letech 2014 a 2015
Soustružník, Tomáš ; Vostrovská, Zdenka (vedoucí práce) ; Hájek, Jan (oponent)
Práce analyzuje vliv míry rigidity trhu práce na dlouhodobou nezaměstnanost a nezaměstnanost absolventů v České republice, Francii a Velké Británii za uplynulých 15 měsíců. Regulace se označuje za nedílnou součást trhu práce, neboť je jejím primárním cílem ochrana práv zaměstnanců a zaměstnavatelů, čímž dochází k utlumení rychlosti adaptace na tržní změny. Práce přináší komparaci zákoníků práce včetně zhodnocení dalších rigidních faktorů ovlivňujících flexibilitu trhu práce a tato fakta následně aplikuje na vývoj míry nezaměstnanosti v daných zemích. Spojení analýzy dat s teoretickými poznatky vede k závěru, že vztah mezi mírou rigidity a nezaměstnaností je negativní, tedy více strnulý pracovní trh vede k vyšší jak dlouhodobé nezaměstnanosti, tak i vyšší nezaměstnanosti mladých lidí.
|
|
Dlouhodobá nezaměstnanost v jednotlivých státech.
Sládková, Nikola ; Pavelka, Tomáš (vedoucí práce) ; Rusmichová, Lada (oponent)
Bakalářská práce je zaměřena na analýzu dlouhodobé nezaměstnanosti v České republice a ve vybraných evropských státech v jednotlivých letech. Cílem práce je uvést základní faktory ovlivňující dlouhodobou nezaměstnanost, její míru a příčiny odlišností v jednotlivých státech. V teoretické části se práce zabývá charakteristikou a popisem pojmů těsně spjatých s tématem práce, praktická část se zaměřuje na podrobnější analýzu příčin dlouhodobé nezaměstnanosti ve vybraných státech a důvodů výrazných rozdílů mezi jednotlivými státy. Tato část práce se především zaměřuje na rozdíly mezi Českou republikou a Švédskem
|
|
Dlouhodobá nezaměstnanost u osob s vysokoškolským vzděláním v okrese Strakonice
KALBÁČOVÁ, Marie
Dlouhodobou nezaměstnanost definuje Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) jako stav, kdy jsou osoby nezaměstnané a zaměstnání hledají po dobu 12 měsíců nebo déle. Dlouhodobou nezaměstnaností je převážně ohrožena nekvalifikovaná pracovní síla, osoby s kumulovanými sociálnímia fyzickými handicapy, příslušníci minorit a migranti. Neovlivňuje jen osobu, která se v této sociální situaci nachází (snížení životní úrovně jedince i jeho rodiny, sociální izolace, ztráta sociálního statusu), ale promítá se do života i jejích blízkých. V úvodu teoretické části bakalářské práce je definována nezaměstnanost a zaměstnatelnost. Další část je zaměřená na řešení této problematiky v nadnárodních a národních dokumentech s konkrétním členěním na nástroje aktivní politiky zaměstnanosti. Závěrečná část charakterizuje okres Strakonice a poukazuje na specifika jednotlivých regionů. Hodnotí vývoj nezaměstnanosti u vysokoškoláků v letech 2009- 2013 a provádí srovnání s celorepublikovými údaji. Cílem předkládané práce je analyzovat výskyt nezaměstnanosti u osob s vysokoškolským vzděláním v okrese Strakonice v letech 2009-2013 a zodpovědět výzkumné otázky hodnotící vliv současné hospodářské krize na nezaměstnanost osob s vysokoškolským vzděláním a zároveň posuzující jejich profesní zařazení ve vztahu k finančním nákladům zaměstnavatele. Pro naplňování cílů byl využit kvalitativní výzkum metodou dotazování s použitím techniky polostrukturovaného rozhovoru. Bylo pracováno se dvěma výběrovými soubory. První z nich tvořilo patnáct uchazečů o zaměstnání s vysokoškolským vzděláním vedených na krajské pobočce Úřadu práce ČR v Českých Budějovicích kontaktním pracovišti ve Strakonicích déle než jeden rok,druhý soubor byl složen ze třiceti zaměstnavatelů se sídlem v okrese Strakonice, kteří zaměstnávají více jak 25 zaměstnanců. Výzkumné šetření probíhalo v okrese Strakonice v období říjen 2013 až leden 2014 v rámci osobních schůzek se zaměstnavateli a individuálních rozhovorů s uchazeči. U každé skupiny komunikačních partnerů byl uskutečněn předvýzkum. Na základě výzkumu bylo zjištěno, že hospodářská krize neměla přímý vliv na dlouhodobou nezaměstnanost vysokoškoláků. Při rozhovorech byly zmapovány další skutečnosti, které brání jejich vstupu na trh práce (obor vzdělání, nedostatek praxe, věk, zdravotní stav, péče o děti, bydlení v lokalitě s nízkou dopravní obslužností). Některé z těchto bariér je možno ovlivnit využitím nástrojů aktivní politiky zaměstnanosti, vlastní aktivitou nezaměstnaného, ale i efektivní poradenskou činností pracovníků úřadu práce. Ve sledovaných letech zaměstnavatelé převážně nepřijímali nové zaměstnance, šance na nástup do zaměstnání byla touto okolností snížena. V rámci zjišťování, zda jsou na pracovní pozice pro vysokoškoláky přijímáni osoby se středoškolským vzděláním, vyplynulo, žev současné době zaměstnavatelé při výběrových řízení posuzují zájemce o práci komplexněji a požadují mimo odpovídající kvalifikaci i jiné dovednosti. Odlišným způsobem lze hodnotit oblast strojírenství, typické odvětví pro okres Strakonice, které dlouhodobě hlásí na úřad práce volné pracovní pozice, jejichž obsazování je problematické z důvodu nedostatku absolventů technických oborů. Tento problém pociťují hlavně velké firmy a tytoskutečnosti jsou deklarovány i výzkumnými zprávami Národního ústavu pro vzdělávání. Výzkumem bylyjako vedlejší produkt zjištěny nedostatky v poskytovaných poradenských službách pro klienty úřadu práce. Plánované posílení personálních kapacit úřadů práce by mělo tyto problémy odstranit. Hodnocení poradenských služeb po uvedených změnách by bylo zajímavým tématem pro další výzkum. Výsledky výzkumu mohou být využity pro zlepšení poradenské práce s nezaměstnanými. Výstupy je možné prezentovat na besedách se studenty středních škol a jejich výchovnými poradci nebo je využít jako dílčí materiál pro jednání se zaměstnavateli, zástupci vzdělávacích zařízení a územních samosprávných celků.
|
|
Psychologické důsledky nezaměstnanosti
MARTÍNEK, Otto
Hlavním cílem této bakalářské práce je popsat psychologické důsledky v určitých profesích. Ty byly rozděleny vzhledem k požadovanému vzdělání. S pomocí odborné literatury a internetových zdrojů byla definována teoretická základna. Výzkum byl prováděn formou dotazníkového šetření, pozorování, rozhovorů a analýzou dokumentů. Na základě výsledků výzkumu byla v závěru autorem stanovena vhodná doporučení při zacházení s nezaměstnanými osobami.
|
|
Problémové skupiny trhu práce na Táborsku
BARÁKOVÁ, Martina
Tato bakalářská práce se skládá z teoretické a praktické části. Jejím cílem je stanovit rizikové skupiny nezaměstnaných, které jsou ohroženy zejména dlouhodobou nezaměstnaností a v praktické části ověřit postavení takto znevýhodněných na trhu práce v okrese Tábor. Teoretická část se věnuje postmoderním proměnám trhu práce, charakteristice základních pojmů související s trhem práce, lidským kapitálem, nezaměstnaností a státní politikou zaměstnanosti. Popisuje pomoc úřadu práce cílovým marginalizovaným skupinám a vymezuje rizikové faktory na trhu práce. Praktická část charakterizuje zkoumaný okres a analyzuje situaci vymezených rizikových skupin na trhu práce v okrese Tábor v letech 2011-2013 a hodnotí vývoj nezaměstnanosti a míru ohrožení těchto marginalizovaných skupin.
|