|
Obecný model diety těhotné a kojící ženy.
VRÁBKOVÁ, Petra
Cílem této bakalářské práce byl nejdříve rozbor literatury, vztahující se k tématu výživy těhotné a kojící ženy, a následně dotazníkový průzkum s 27 otázkami, který měl přispět k potvrzení či vyvrácení třech vědeckých otázek. První vědecká otázka, která se zabývala ověřením předpokladu, že potravinové doplňky a lepší způsob stravování v průběhu těhotenství mají vliv na celkový pocit únavy těhotné ženy a na zdárný průběh těhotenství, se nepotvrdila. Druhá vědecká otázka hledala odpověď na otázku, zda je délka kojení ovlivněna kvalitou životosprávy kojící matky. Výstupy z odpovědí dílčích otázek dotazníku také nesvědčily pro její potvrzení. Třetí vědecká otázka se týkala užívání potravinových doplňků a správné životosprávy během kojení a jejich vlivu na kvalitu vlasů, nehtů, zubů nebo pleti. Zde již byla nalezena souvislost.
|
| |
|
Charakterizace rodiny proteinů o molekulové hmotnosti 18,7 a 19 kDa ze slinných žláz klíštěte \kur{Ixodes ricinus}
SOUČKOVÁ, Nina
Podařilo se vytvořit rekombinantní protein c90 a polyklonální protilátky proti tomuto proteinu. Byla připravena dvouvláknová RNA pro pokusy s RNA interferencí. Z tkání získaných z klíšťat napíchaných touto dsRNA po pěti dnech sání byly připraveny vzorky pro RT-PCR a Western blot. Dosažené výsledky naznačovaly, že protein c90 se uplatňuje v těle klíštěte v reakci na poranění, a proto byl uskutečněn pokus s klíšťaty napíchanými vodou, G+ bakteriemi a G- bakteriemi. V průběhu získávání dat pro tuto diplomovou práci bylo zjištěno, že zkoumané proteiny mají schopnost tvořit multimery, a že při RNA interferenci nedochází k vypnutí genu, ale naopak k jeho upregulaci. Ve světle těchto informací společně s bioinformatickou analýzou vyvstává možný závěr, že proteiny o molekulové hmotnosti 18,7 a 19 kDa jsou pravděpodobně důležité ve fyziologii klíštěte. Tyto proteiny mají s největší pravděpodobností strukturní funkci v těle klíštěte a jejich produkce může být reakcí na poranění, v případě RNAi vpichu, spíš než v antiimunitě. Současně ale i skutečnost, že u normálního klíštěte jsou proteiny 18,7 kDa exprimované ve větší míře na začátku sací periody nabízí k úvaze to, že i v hostiteli mají tyto proteiny přece jen svou funkci.
|
|
Chladová odolnost larev octomilky, \kur{Drosophila melanogaster} (Diptera: Drosophilidae)
KORBELOVÁ, Jaroslava
Testovali jsme přežívání larev octomilky Drosophila melanogaster za nízkých teplot (0*C a 5*C) po jejich vývoji v sedmi rozdílných aklimačních režimech. Larvy, které se vyvíjely ve standardní dietě při 25*C, vykazovaly 50% mortalitu po 12,6 minutách vystavení teplotě 0*C (Lt50 = 0,21 h). Naproti tomu larvy, které se vyvíjely v dietě obohacené glycerolem při 15*C a byly chladově aklimovány při 5*C během posledních dvou dní jejich vývoje, měly Lt50 = 38,6 h. To znamená, že bylo možné zvýšit Lt50 při 0*C více než 180-krát za použití jednoduchých manipulací s teplotou během vývoje a složením diety. Byly popsány fyziologické rozdíly v délce larválního vývoje, čerstvé hmotnosti, suché hmotnosti, hydratace a v celkovém obsahu proteinů, lipidů a glykogenu mezi larvami patřícími do rozdílných aklimačních variant. Byly připraveny vzorky pro budoucí detailní metabolomickou analýzu.
|
|
Interakce Zn2+ iontů s proteiny a nukleovými kyselinami
DVOŘÁKOVÁ, Kateřina
Interakce kovových iontů významným způsobem ovlivňují strukturu a funkci nukleových kyselin a proteinů. Přibližně polovina enzymů obsahuje ionty kovů jako kofaktory a většina ribozymů nemůže správně fungovat bez přítomnosti iontů kovů. Nejčastěji vyskytujícími se kovy v proteinech jsou Ca2+, Mg2+ a Zn2+. Tato práce je zaměřena na analýzu rentgenových struktur biomolekul obsahujících Zn2+ ionty z hlediska jejich vaznosti. Získaná data jsou následně porovnána s obdobnými daty pro vaznost Mg2+ iontů na biomolekuly.
|
|
Fyzikálně-chemická charakterizace peptidů a bílkovin kapilárními elektromigračními metodami
Kašička, Václav ; Koval, Dušan ; Šolínová, Veronika ; Sázelová, Petra ; Prusík, Zdeněk
Vysokoúčinné kapilární elektromigrační metody, zónová elektroforéza, izotachoforéza, izoelektrická fokusace, afinitní elektroforéza a elektrokinetická chromatografie, jsou prezentovány jako mocné nástroje pro fyzikálně chemickou charakterizaci peptidů a bílkovin.
|
| |
| |
| |
| |