|
Moc a odpovědnost dítěte
SVOBODOVÁ, Kateřina
Tato práce se formou literárního přehledu zabývá problematikou vývoje chápání moci a odpovědnosti u dětí a moderním pojetím výchovy, prostřednictvím které se rodiče snaží působit na své děti tak, aby byly schopné socializace a dlouhodobého fungování v běžném životě bez konfliktů s obecně platnými zákonitostmi soužití. V úvodu definuji nejdůležitější sociální skupiny ovlivňující vývoj jedince. Dále se krátce zmiňuji o celkovém morálním vývoji dítěte, protože ovládání touhy po moci a uvědomování si odpovědnosti patří k celkovému pochopení základních principů lidského jednání ve společnosti. V další části se již zabývám vlastní problematikou vývoje uplatňování vlastní moci, nalézáním hranic pro projevy a činy při kontaktu s okolím a postupným uvědomováním si odpovědnosti za své činy. V souvislosti s mocí se nelze nezmínit o agresi, která se mezi dětmi objevuje čím dál tím častěji a je velmi obtížné ji řešit. V práci popisuji obtíže, se kterými se rodiče mohou při výchově setkat, a postupně doporučuji přístupy, které rodičům pomáhají v tom, aby děti zbavili pocitu všemohoucnosti a nadřazenosti, který se objeví u naprosté většiny z nich, a aby jejich potomci pochopili, že je důležité být zodpovědný. V závěru ve zkratce nastiňuji, kdy je dítě chápáno jako zodpovědný uživatel svých práv a povinností z hlediska zákona. Cílem práce bylo ukázat, že prvotní uchopení moci a odpovědnosti dětmi se neslučuje s normami pro běžný život ve společnosti. Rodiče tedy musí vést potomka cílenou a vytrvalou výchovou k modifikaci chování a posunu chápání těchto pojmů.
|
|
Utváření autority učitele na 1. stupni ZŠ
BABORÁKOVÁ, Veronika
Autorita je v dnešní době velmi diskutované téma. Tato diplomová práce se zabývá utvářením autority učitele na 1. stupni ZŠ. Zaměřuje se na autoritu a mapuje myšlenky jednotlivých učitelů a žáků vztahující se k této problematice. Teoretická část diplomové práce seznamuje se základními pojmy, jako jsou autorita, její druhy, zdroje a autorita s výchovou. Dále vysvětluje a popisuje autoritu u profese pedagoga. Dále jeho kompetence, klima školní třídy a kázeň jakožto významné stavební kameny učitelské autority. V praktické časti jsou prezentovány výsledky výzkumu. Je zde představen pohled žáků, jak podle nich pedagog nejlépe docílí autority a pohled učitelů, jaké vlastnosti oslabují a posilují právě jejich autoritu. Cílem diplomové práce je zjistit pohledy žáků a učitelů na autoritu pedagoga.
|
| |
|
Sociální politika jako nástroj moci
ZÁHOŘÍK, Martin
Práce popisuje vznik a vývoj sociálního státu. Zabývá se kritickými hlasy na fungování sociálního státu a krizemi vyplývajícími ze společenských a ekonomických změn. Druhá část práce přibližuje sociální politiku jako praktickou aktivitu a také jako vědní disciplínu. Zaměřuje se na vedoucí ideologické koncepty sociální politiky, které předurčují volbu a užití základních sociálně politických principů. V třetí části práce je přiblížen pojem moc, užití moci a její legitimita. Čtvrtá část práce se nejprve věnuje obecně politickým stranám, dále vývoji českého stranického systému a na závěr současnými parlamentními stranami. Poslední část práce přibližuje pojmy demokracie a republika v původních i současných významech.
|
|
Mocenská elita v procesu globalizace
Svobodová, Hana ; Prorok, Vladimír (vedoucí práce) ; Lehmannová, Zuzana (oponent) ; Pecka, Emanuel (oponent) ; Ransdorf, Miloslav (oponent)
O tématu elit, resp. mocenských elit se pojednává v historickém vývoji lidské společnosti, spojené s otázkou jejího rozdělení na "vládnoucí a ovládané". Úvahy a pojednání o teorii elity, jejím postavení jsou předmětem zkoumání filozofů, politologů, sociologů. Pojem elita se ale skloňuje i v běžném jazyce všedního dne. Slýcháme např. označení "elitáři", "věrchuška", "baroni", "nabobové" apod. Tedy termíny, u nichž je patrný pejorativní nádech. Toto tzv. všední vnímání bývá často ovlivněno samotným fungováním části zástupců této skupiny, třídy. Je ale i výsledkem toho, jaké úrovně chápání v každodenním životě, viděném a vnímaném také občany, v jejich kontaktu s politickým děním (vlastní zkušenost), ale i zprostředkovaně (např. skrze média, četbu a další vstřebávání dostupných poznatků a vlastních závěrů o nich) je v celospolečenském kontextu dosaženo. Jde tedy o jakýsi subjektivní odraz výsledku poznání o působení nositelů moci a jejich recipientů, kteří ale tak či onak podléhají objektivně se utvářejícím podmínkám, v nichž působí. Téma elit, resp. role mocenských skupin i jednotlivců, i když je svým společenským významem "spoutáno" charakterem a vývojem lidské společnosti, zažívá v jejích tzv. zlomových momentech (mocenské střídání, krize společnosti, významné politické, ale i kulturní změny apod.) svůj "boom". Nemělo by však zůstat jen u podléhání jakési módní, dobově podmíněné atmosféře, byť jen mediálně zprostředkované, ale mělo by jít o odpovědně organizovanou společenskou diskuzi týkající se samotných základů fungování dnešního systému mocenských elit, ve kterém zvláštní význam má tzv. liberální koncept vládnutí. Nejde přitom jenom o to blíže poznat "mocné" nebo nahlédnout skrze "bulvární" hledáček do klíčové dírky na toho kterého politika, celebritu či její rodinu, ale především o potřebu velmi vážně se začít zaobírat tématy moci, jejího fungování z pohledu obsahu i formy, vlivu na ostatní oblasti života společnosti, a o nutnost zamyslet se, jak dalece právě současné elity naplňují jim také udílený význam coby progresivní či pokrokové části společnosti, která tak či onak řídí, organizuje a obecně ovlivňuje život většiny společnosti. Dnes dokonce v tolik zdůrazňovaném globálním smyslu a souvislostech.
|
|
Reflexe krize autority z hlediska filosofie výchovy
VAŇKOVÁ, Karolína
Práce se zabývá analýzou krize autority ve výchově. První část práce se zabývá rozborem současné koncepce autority (definování jejich dimenzí: legitimita, moc, byrokracie, charizma, poslušnost k autoritám a autoritářství) a definováním krize autority ve společnosti. Druhá část práce zhodnocuje tyto poznatky, definuje krizi autority ve výchově, nabízí plán řešení této krize, hledá kořeny této krize v tradiční škole, upozorňuje na roli alternativních koncepcí výchovy v krizi autority. Poslední část práce se věnuje definování animace jako třetí dimenze výchovy (po formaci a edukaci) a definování možnému přínosu animace v otázce krize autority.
|
|
Riziko moci v pomáhajících profesích
BÁRTEK, Lukáš
Práce se věnuje aspektům, které mohou představovat určité ?riziko? užití moci při výkonu pomáhajících profesí, přičemž se zaměřuje zejména na oblast sociální práce. V první části se práce zabývá základními pojmy, které jsou klíčové pro tuto problematiku. Věnuje pozornost moci jako takové, jejím specifikům a souvislostech v pomáhajících profesích. Dále se zaměřuje na charakteristiku pojmů jako pomáhající profese a sociální práce či na formulaci aspektů, které představují riziko nesprávného užití moci. Rovněž se věnuje tématice syndromu vyhoření, syndromu pomocníka či tématu supervize, jako oblastem, které s tématem úzce souvisí. Druhá část práce poukazuje na důležitost aplikace etiky v sociální práci a v pomáhajících profesích obecně. Vychází z hodnot, z kterých pomáhající profese vyvstávají a které jsou pro ně klíčové. Zaměřuje se na etický kodex sociálních pracovníků jako na pomůcku při řešení etických problémů a jeho opodstatnění v sociální práci. Pokouší se představit etické teorie, které jsou pro tuto oblast stěžejní a relevantní a na jejich základě dále vyvodit základní etické principy, které hrají důležitou roli v etickém zdůvodňování správného rozhodování a užívání moci v kontextu pomáhajících profesí. Cílem diplomové práce je popsat etický rámec pomáhajících profesí jako takových a následně analyzovat problém moci v pomáhajících profesích, na jehož základě formulovat základní etická východiska, která by měla být při výkonu pomáhajících profesí zohledněna.
|
|
Měření extinkce moči v závislosti na dávce ionizujícího záření
RADOVÁ, Štěpánka
Měření extinkce moči v závislosti na dávce ionizujícího záření Radioterapeutická pracoviště využívají k léčbě nádorových, ale i některých nenádorových onemocnění ionizující záření. Zdravotnický personál je na těchto odděleních každodenně ionizujícímu záření vystaven, a proto je ohrožen negativními následky. Naopak pacient by měl být vystaven ionizujícímu záření, mimo kruh ozařované oblasti v zanedbatelném množství. Zákon upravuje podmínky, které určují, jakými prostředky musí být zabezpečena ochrana zdravotnického personálu a pacientů. Například pro zdravotnický personál se k těmto účelům používají tzv. dozimetry, mezi něž by mohla patřit i moč. V této práci jsem se tedy zabývala otázkou, zda by mohla moč sloužit jako biologický dozimetr ozáření, který by sloužil k průběžnému sledování, ale i k okamžitému určení dávky ozáření. Dalším úkolem bylo určit, při jakých dávkách ionizujícího záření dochází ke změně extinkce moči. Z výsledků vyplývá, že moč nám poskytuje kvalitativní, ne však reprodukovatelné hodnoty. A to z důvodu různého složení moči a přítomnosti látek, které po ozáření vedle radiolýzy vody, jež způsobuje změnu extinkce moči, představují inhibitory nebo aktivátory těchto chemických reakcí. Moč tedy nemůže sloužit jako biologický dozimetr ozáření.
|
|
Elitářství v ošetřovatelství
KUČEROVÁ, Kateřina
Téma {\clqq}Elitářství v ošetřovatelství`` bylo zvoleno na základě zájmu autorky o tuto problematiku, která je považována za velmi atraktivní a poplatnou dnešní době, kdy ošetřovatelství prochází v naší zemi převratným vývojem. Sestry získávají nové kompetence a stávají se partnery lékařů, průběžně vstupují v platnost nové legislativní předpisy týkající se této profese, je snaha o zvýšení prestiže sester a tím i zvýšení jejich statusu v očích jak zdravotnické, tak laické veřejnosti. Jak již bylo výše zmíněno, celý obor ošetřovatelství, systém vzdělávání sester a celá sesterská profese u nás již nějaký čas prochází zásadní transformací, která klade vysoké požadavky na informovanost, celoživotní vzdělávání a možnost volného a bezbariérového přístupu sester k aktuálním informacím o dění nejen na naší, ale zejména pak na mezinárodní odborné scéně. Ošetřovatelství je oborem, který má více vrstev {--} od základní ošetřovatelské péče, která je v kompetenci všeobecných sester, až po specializovanou a superspecializovanou ošetřovatelskou péči, která díky pokrokům ve vědním oboru ošetřovatelství vyžaduje nejvyšší možný stupeň vzdělání. Chceme-li definovat elitu v ošetřovatelství, je nutné ji blíže specifikovat jako výlučnou sociální skupinu. Prostřednictvím této studie se pokusila autorka alespoň v trochu ucelené formě přiblížit problematiku elitářství v ošetřovatelství. Snahou bylo stručně charakterizovat současnou situaci, co se vztahů mezi jednotlivými skupinami sester týče a také polemizovat nad otázkou: {\clqq}Co dělá sestru sestrou?`` Znalost složité techniky nebo empatické otírání zpoceného čela pacienta? Nové století přivádí sestru k zamyšlení nad koncepcí rozšířených rolí v rámci ošetřovatelství, která by měla pomoci tomuto povolání pozdvihnout společenskou prestiž. Negativním rysem je, že při této snaze dochází k nenápadnému odvádění sestry od práce, pro kterou se staly sestrami, tedy od ošetřovatelské péče o pacienta, od péče o základní biologické a potřeby. Díky tomuto aspektu mnoho sester věří, že zvýšení prestiže ošetřovatelského povolání není slučitelné s tzv. {\clqq}špinavou`` prací ošetřovatelství. Z provedeného výzkumného šetření vyplynulo, že v českém ošetřovatelství existuje stav zvaný elitářství a že existují obory, které jsou vnímány jako výlučné, stejně tak se potvrdil existující vztah mezi profesionalizací a elitářstvím. Šetření zaznamenalo velký posun oproti letům minulým ve zlepšení komunikace sester s pacienty a autorka vyjadřuje naději, že i výraznější komunikace sester navzájem přispěje ke zlepšení vztahů na obou frontách, výlučné i tzv. obyčejné, neboť skutečně elitní {--} výjimečná sestra je ta, která má od každé kousek, vzdělanost i charakter.
|
|
Zneužití mocenského postavení pracovníků v pomáhajících profesích
KUPSOVÁ, Jitka
Bakalářská práce Zneužití moci v pomáhajících profesích si klade za cíl zjistit, zda jsou dodržovány etické kodexy na sociálních a zdravotnických pracovištích poskytujících pobytové služby svým klientům. Dalším cílem této práce je vyzkoumat, jestli zaměstnavatelé těchto organizací poskytují svým zaměstnancům podmínky pro prevenci syndromu vyhoření. Teoretická část práce přibližuje filosofické aspekty etického přístupu ve vztahu mezi pracovníkem a klientem v pomáhajících profesích, definuje různé teorie agrese, její příčiny a projevy u pracovníků přímé péče. Dále shrnuje právní aspekty porušování lidských práv v zařízeních pobytového typu, nastiňuje problematiku standardů sociálních služeb a etického kodexu sociálních pracovníků. Výzkumná část práce obsahuje výsledky dotazníkového šetření, které proběhlo mezi pracovníky přímé péče všech sociálních a zdravotnických zařízení poskytující pobytové služby na Táborsku. Soustředí se na jejich názory a zkušenosti s výskytem projevů agrese na pracovišti, na znalost a ochotu k dodržování standardů kvality a etického kodexu, na kvalitu a charakteristiku jejich vztahu ke klientům a zvládání každodenních konfliktních situací. Zjišťuje dále, jaké jsou možnosti komunikace mezi vedením a zaměstnanci, míru spokojenosti v zaměstnání a možnosti prevence syndromu vyhoření. Pracovníci v sociálních a zdravotnických službách by se měli vyvarovat jakékoliv formy agrese, měli by vycházet z přirozené komunikace v rámci profesní etiky. Pro účinnou prevenci a zvládání konfliktních situací jsou doporučována psychoterapeutická školení. Doporučení pro zaměstnavatele pracovníků v přímé péči spočívá v podpoře profesního růstu a celoživotního vzdělávání zaměstnanců, ve snaze o optimální komunikaci s pracovníky, v předcházení vyčerpání a podpoře relaxačních a volnočasových aktivit svých zaměstnanců. Výstupy bakalářské práce by mohly přispět ke zkvalitnění péče o klienty u odborných pracovníků v zařízeních, které poskytují pobytové služby a mohly by posloužit jako inspirace v další činnosti pracovníků pomáhajících profesí.
|