|
The origins of the theory of pure nature
Cavigioli, Jean-François ; Frývaldský, Pavel (vedoucí práce) ; Mohelník, Tomáš (oponent)
Diplomová práce s názvem "Počátky teorie čiré přirozenosti" se snaží pochopit, jak v 16. století komentátoři svatého Tomáše Akvinského dospěli k pojetí lidské přirozenosti jakožto mající čistě přirozený cíl, nikoliv nadpřirozený. Tato teorie je známá jako teorie čiré přirozenosti. Cílem naší práce je prozkoumat, na základě díla otce de Lubaca, způsoby, které je vedly k vytvoření takové teorie. Naše první část je věnována Kajetánovi a jeho aplikaci principu aristotelského původu na lidskou přirozenost. Naše druhá část se týká Baïovy hereze a jeho odvolávání se na potentia Dei absoluta. Naše třetí část je věnována teorii limbu a otázce přirozené blaženosti. RÉSUMÉ Le mémoire de maîtrise intitulé « Aux origines de la théorie de la nature pure » cherche à comprendre comment, au 16ème siècle, des commentateurs de saint Thomas d'Aquin ont pu être amenés à concevoir la nature humaine comme ayant une fin purement naturelle et non plus surnaturelle. C'est ce qu'on appelle la théorie de la nature pure. Le but de notre travail est d'étudier, en nous appuyant sur l'œuvre du Père de Lubac, les voies par lesquelles ils ont été amenés à élaborer une telle théorie. Notre première partie est consacrée à Cajetan et à l'application qu'il a fait à la nature humaine du principe d'origine aristotélicienne Notre deuxième...
|
|
Člověk Adam, člověk Kristus podle sv. Augustina
Šavel, Tibor ; Vopřada, David (vedoucí práce) ; Salvet, Ondřej (oponent)
Diplomová práce se bude zaobírat pohledem na stav člověka v ráji a stav člověka v okamžiku porušení, to které nastalo úkonem lidské vůle odkloněné od projevené vůle Stvořitele sdělené tvoru používající rozum a vůli. Bude popisovat stav člověka, kterého svým vtělením přijal Boží Syn a to Ježíš Kristus. Vtělení, které je dějinnou událostí, a které vybízí člověka k následování toho, který se vtělil. Tímto následováním se člověk může podílet na budování Božího království již zde na zemi. To všechno bude psáno podle antropologie sv. Augustína, která je zachycena v jeho písemnostech. Klíčová slova: člověk, porušenost, hřích, vůle, svoboda, uzdravení, oslavení.
|
|
Úloha mateřství v dějinách spásy v díle Pavla Evdokimova
Šafárová, Michaela ; Vopřada, David (vedoucí práce) ; Ventura, Václav (oponent)
Práce zkoumá otázku úlohy mateřství v dějinách spásy v dílech Pavla Evdokimova: Žena a spása světa a Svátost lásky. V první části práce se pod úhlem pohledu autora nahlíží na lidskou bytost v komplexním obrazu Božího plánu, charakterizujeme tak jeho teologickou antropologii a uvádíme problematiku člověka jako neodvolatelně povolaného k tomu být věrným obrazem Božím se zaměřením na specifické poslání ženy. Hlavní část práce poté zkoumá úlohu mateřství ženy a to jako klíčové povolání, které je možné žít ve formě fyzické (tedy manželství), nebo duchovní (tedy v zasvěcení). Předposlední část práce podtrhuje ideál, který Pavel Evdokimov spatřuje v postavě Panny Marie a poslední kapitola si klade za cíl reflektovat úlohu mateřství a její důležitosti pro situaci dnešní ženy. Klíčová slova Pavel Evdokimov, ruská teologie 20. století, teologická antropologie, žena, mateřství, zasvěcený život, manželství
|
|
The question of human identity and the way it's understood in orthodox and evangelical approach
Kočalka, Matúš ; Kočandrle Bauer, Kateřina (vedoucí práce) ; Jandejsek, Petr (oponent)
Tato bakalářská práce s názvem Otázka ľudskej identity a jej uchopenie v pravoslávnej a evanjelikálnej tradícii: pohľad Oliviera Clémenta a Stanleyho Grenza se zabývá tématem lidské identity a v kontextu křesťanské teologie, konkrétně pohledem vyjádřeným v pravoslavní a evangelikální tradici. Vychází se zde z dvou pramenných autorů - z Oliviera Clémenta a Stanleyho Grenza, přičemž oba autoři reprezentují právě jednu z tradic. V práci se rozebírá otázka lidské identity prostřednictvím teologické tvorby obou autorů, která je zasazená v širším kontextu jejich působení. Jednotlivé důrazy jsou vyjádřeny v mezích teologické antropologie, rozebírané pojmy příznačnými pro systematickou teologii. Dále se v práci klade důraz na teologicky rozbor a následnou kritickou reflexi otázky lidské identity, s cílem zprostředkovat prostor pro kritické badání a pro možnou inspiraci v navazujícím zkoumaní lidské identity.
|
|
Křesťan v kyberprostoru
Škácha, Petr ; Vopřada, David (vedoucí práce) ; Bouma, David (oponent)
Cílem této práce je nalezení odpovědi na otázku, zda je možné kyberprostor využívat bezpečně a k dobrému, nebo zda je kyberprostor sám o sobě špatný a jeho používání nesprávné. První část práce je věnována bouřlivému technologickému vývoji posledních desetiletí obecně. První kapitola vymezuje pojem kyberprostor. V druhé kapitole pak bude shrnut rozvoj technologií, které s kyberprostorem souvisí, a to převážně technologií telekomunikačních. Další kapitoly se věnují tomu, jak tato změna a rozšíření technologií změnila způsob mezilidské komunikace, a popisují nejdůležitější změny pozitivní i negativní. Druhá část práce se snaží uvést do specifických světů obyvatel kyberprostoru, do komunit, které s různými cíli vznikly kolem nových technologií. Byly přitom vybrány konkrétní příklady, na kterých je nějakým způsobem vidět nové skutečnosti, které dříve nebyly dostupné vůbec, nebo pouze omezeně. Poslední, třetí část je pak jádrem této práce, ke kterému první dvě části přivádějí. Ta nejdříve popisuje, jak už zmíněný vývoj technologií a změny ve stylu komunikace zasahují jednotlivce, jaké pro něj mají přínosy a následky, na závěr shrne, co k této nové situaci člověka říká učení církve. Klíčová slova kyberprostor, teorie komunikace, teologie komunikace, teologická antropologie
|
|
Pojetí transcendence lidské existence jako nadpřirozena. Srovnání stanoviska H. de Lubaca a J. Milbanka
Čadanová, Lucie ; Brož, Prokop (vedoucí práce) ; Nosek, Lukáš (oponent)
ČADANOVÁ, Lucie. Pojetí transcendence lidské existence jako nadpřirozena. Srovnání stanoviska H. de Lubaca a J. Milbanka. Práce se zabývá pojetím nadpřirozena u Henri de Lubaca a recepcí tohoto pojetí u anglikánského teologa Johna Milbanka, jednoho z čelních představitelů směru Radical Orthodoxy. Cílem práce je postihnout styčné body a rozdíly mezi jejich přístupy. V úvodní části práce objasníme pojmy přirozenost, nadpřirozenost a milost a jejich vzájemný vztah a pojednáme o historickém vývoji teologického myšlení o nadpřirozeném určení člověka. V další části si podrobněji ozřejmíme, jakým způsobem se uvedení teologové vypořádávají s otázkou transcendentního určení lidského bytí. V závěru práce pak oba přístupy porovnáme. Klíčová slova nadpřirozeno; teologická antropologie; transcendence; H. de Lubac; J. Milbank
|
|
Úloha mateřství v dějinách spásy v díle Pavla Evdokimova
Šafárová, Michaela ; Vopřada, David (vedoucí práce) ; Ventura, Václav (oponent)
Práce zkoumá otázku úlohy mateřství v dějinách spásy v dílech Pavla Evdokimova: Žena a spása světa a Svátost lásky. V první části práce se pod úhlem pohledu autora nahlíží na lidskou bytost v komplexním obrazu Božího plánu, charakterizujeme tak jeho teologickou antropologii a uvádíme problematiku člověka jako neodvolatelně povolaného k tomu být věrným obrazem Božím se zaměřením na specifické poslání ženy. Hlavní část práce poté zkoumá úlohu mateřství ženy a to jako klíčové povolání, které je možné žít ve formě fyzické (tedy manželství), nebo duchovní (tedy v zasvěcení). Předposlední část práce podtrhuje ideál, který Pavel Evdokimov spatřuje v postavě Panny Marie a poslední kapitola si klade za cíl reflektovat úlohu mateřství a její důležitosti pro situaci dnešní ženy. Klíčová slova Pavel Evdokimov, ruská teologie 20. století, teologická antropologie, žena, mateřství, zasvěcený život, manželství
|
|
Antropologické aspekty v teologii a díle Pierra Teilhard de Chardin
KLIMEŠOVÁ, Anna
Bakalářská práce s názvem "Antropologické aspekty v teologii a díle Teilharda de Chardin" se krátce věnuje životu Pierra Teilharda de Chardin. Hlavním úkolem této práce byla analýza jeho děl s cílem nalézt v nich antropologické aspekty. V prvních dvou kapitolách se zabývá nejprve představami o člověku a antropologii. Ve třetí kapitole je krátký nástin životopisu Pierra Teilharda de Chardin. Ve čtvrté kapitole je pečlivý rozbor jeho díla. Cíl práce byl naplněn v díle jezuity Pierre Teilharda de Chardin lze nalézt antropologické aspekty.
|
|
Teologické aspekty koučování
Macek, Karel ; Ovečka, Libor (vedoucí práce) ; Mašek, Vojtěch (oponent)
Koučování je moderní nástroj osobního rozvoje s řadou předností, který sklízí mnoho úspěchů. Přesto vyvolává některé otazníky v rovině náboženské i etické. Představitelé koučovacích škol, které působí v České republice, se různým způsobem hlásí k esoterii a New Age. Zároveň dotazníkový průzkum ukázal, že etické hranice českých koučů jsou mnohem volnější než učení katolické církve. Koučování tedy představuje pro katolického křesťana nástroj jak slibný, tak svým způsobem pochybný. Biblické texty i skutečnosti dalšího vývoje církve nabízejí řadu paralel: v křesťanství lze nalézt nemálo známek koučování. Na druhou stranu, koučovací školy neuznávají Boha, absolutní pravdu či koncept hříchu. Vhodným řešením tohoto napětí je reflexe antropologických východisek na obou stranách. Při zaměření se na konkrétní koučovací školu (Neuroleadership) docházíme k závěru, že její podstatná východiska koučování mají v křesťanství pevné ukotvení. Přes tento pozitivní závěr je v praxi třeba postupovat obezřetně při řešení konkrétních etických dilemat. Uvážlivé uplatnění koučovacího přístupu může posloužit také v oblasti duchovního doprovázení. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
|
Duchovní hodnoty společnosti - bohatství volného času
RAVEÁNOVÁ, Andrea
Práce je pojatá celá teoreticky a zabývá se duchovními hodnotami společnosti v souvislosti s volným časem. Představuje duchovní hodnoty, spiritualitu a dimenze volného času a jejich provázanost. Text charakterizuje měnící se pojetí volného času v historicko-antropologické perspektivě a srovnává přítomnost a potřebu duchovních hodnot napříč dějinami západní společnosti. Pomocí odborného materiálu teologického, filozofického, psychologického a historického zkoumám jevy volného času a roli církve. Práce pojednává o způsobech naplnění času ve středověku, novověku a popisuje zvraty moderní doby. Obsahem teoretické práce je zamýšlení se nad proměnami duchovních hodnot a jejich bohatstvím v minulosti a přítomnosti, pojednání patří i duchovním aktivitám v porovnání s ostatními volnočasovými alternativami.
|