|
Klonování a příprava plasmidu pro expresi reduktázy z vlasovky slezové
Klouček, David ; Matoušková, Petra (vedoucí práce) ; Laštovičková, Lenka (oponent)
Univerzita Karlova Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Katedra biochemických věd Kandidát: David Klouček Vedoucí: doc. Ing. Petra Matoušková, Ph.D. Název diplomové práce: Klonování a příprava plasmidu pro expresi reduktázy z vlasovky slezové Vlasovka slezová (Haemonchus contortus) je nejvýznamnější patogenní hlístice malých přežvýkavců, zejména ovcí a koz. Způsobuje haemonchózu, v důsledku čehož dochází k masivnímu úhynu nakažených zvířat. Hlavním řešením nákazy je farmakoterapie schválenými anthelmintiky. V současnosti je stále se zvětšujícím problémem narůstající rezistence vlasovky vůči dostupným anthelmintikům, což vede k dopadům ekologickým, tak ekonomickým. Příčin rezistence vlasovky je několik. Mezi mechanismy rezistence, jiné než v cílové molekule anthelmintika, lze zařadit zvýšenou aktivitu enzymů 1. fáze biotransformace zprostředkovanou karbonyl-redukujícími enzymy. Konkrétně aldoketoreduktázy a dehydrogenázy/reduktázy. Zvýšená aktivita těchto enzymů vede k rychlejšímu metabolismu léčiv, vzniku neúčinných metabolitů a selhání léčby. Cílem diplomové práce byla příprava plasmidu pro expresi vybrané reduktázy, který může být využit pro další studování aktivity a případně tvorbu nových cílených léčiv. Metody použité v experimentální části byly izolace RNA, reverzní transkripce, PCR,...
|
|
Limity antropologického jazyka v díle Eduarda Viveirose de Castra a Marilyn Strathern
Klouček, David ; Grygar, Jakub (vedoucí práce) ; Tesárek, Jan (oponent)
Předkládaná práce si klade za cíl porovnat dílo Eduarda Viveirose de Castra a Marilyn Strathern z hlediska meta-antropologické argumentace. Za tímto účelem je podniknut výklad stěžejních momentů díla obou autorů se zaměřením na teorii antropologie. U Eduarda Viveirose de Castra se text soustředí zejména na jeho konceptuální tvorbu spojenou s ontologickým obratem. Představeny jsou koncepty perspektivismu a multinaturalismu a jejich myšlenkový kontext. U Marilyn Strathern je pozornost zaměřena na melanesistické monografie s cílem představit specifika její argumentace, stručně jsou představeny pojmy jako dividuál či relacionalita, zmíněna je i autorčina kritika určitých sociálněvědních rámců analýzy. Průnik děl je spatřován v motivu perspektivy, práce však zároveň upozorňuje na omezení s hledáním průniku spojená. V komparaci se autor snaží vytvořit kontrast postupu autorů na základě rekonstrukce vybraných částí jejich argumentace, které jsou vždy nahlíženy logikou díla toho druhého. Vzniklá konfrontace ukazuje na limity díla obou autorů ve smyslu jejich konkrétnosti i sporných bodů. Optikou Strathern tak de Castro ve svých konceptech neuniká z potencialit západního jazyka. Strathern poté optikou de Castra nedokáže nabídnout plné vysvětlení studovaných fenoménů.
|