| |
|
Výukové aktivity se zaměřením na globální rozvojové vzdělávání ve výuce zeměpisu na 2. stupni ZŠ
MACCECHINI, Tereza
Tématem diplomové práce je globální rozvojové vzdělávání ve výuce zeměpisu. Hlavním cílem práce je vypracování vlastního návrhu výukových aktivit zaměřených na globální rozvojové vzdělávání ve výuce zeměpisu na 2. stupni ZŠ. Předkládaná práce se skládá ze dvou částí, části teoretické a z ní vycházející části praktické. Teoretická část je primárně orientovaná na vymezení základní terminologie, představuje hlavní východiska, principy, cíle, témata a metody GRV. Dále se autorka věnuje významu a postavení GRV ve vybraných evropských zemích. Detailněji se zaměřuje na oblast vzdělávání v České republice a na hlavní kurikulární dokumenty. Praktická část práce obsahuje trojici výukových aktivit, zahrnující principy a tematiku GRV, prostřednictvím kterých jsou žáci seznamováni s vybranými globálními problémy současného světa. Jednotlivé aktivity jsou v úvodní části krátce představeny, následuje metodická struktura a případně i realizace aktivity v praxi.
|
|
Kresba jako prostředek ke zjištění znalostí žáků o vnitřní a vnější stavbě ryb
VAŠKOVÁ, Iveta
Cílem diplomové práce bylo analyzovat kresby vnitřní a vnější stavby těla ryb, které vytvoří žáci na vybraných základních školách v Jihočeském kraji. Do výzkumu bylo celkem zapojeno 127 respondentů ze čtyř základních škol a jednoho víceletého gymnázia. Pro získání dat byl použit dotazník, který se skládal ze tří částí. První část byla zaměřena na demografické údaje o respondentovi. Druhá část obsahovala úkol, v němž žáci měli nakreslit vnější stavbu těla ryby a dbát přitom na správné umístění všech ploutví. Ve třetí části dotazníku se nacházela předtištěná silueta ryby (kapra), do níž měli žáci správně zakreslit předem vybrané orgány (srdce, mozek, žaludek, střeva, játra, ledvinu, plynový měchýř, žábry a postranní čáru). Při vyhodnocování kreseb z druhé části dotazníku bylo zjištěno, že nejčastěji znázorněným druhem ryby byl kapr. Většina žáků měla problém se zakreslením správného počtu ploutví a s jejich správným umístěním. Ve třetí části dotazníku žáci nejčastěji zakreslili a správně umístili mozek, naopak nejméně zakresleným orgánem byla játra a nejčastěji chybně zakresleným orgánem byla ledvina. Na základě zjištěných dat byly navrženy aktivity, které by mohly pomoci při výuce tohoto tématu v hodinách přírodopisu. Tři vybrané aktivity byly představeny učitelům z praxe za účelem získání jejich reflexe. Na základě informací od učitelů a pilotního ověření dvou aktivit byla sepsána metodická doporučení, popřípadě byly aktivity ještě mírně modifikovány. Přínos diplomové práce lze spatřovat v reálném využití teoretických poznatků tématu a aktivit, které lze využít v praxi při výuce přírodopisu na základních školách. Pro odbornou i širokou veřejnost by mohly být zajímavé výsledky práce, které se mohou stát podkladem nejen ke zlepšení výuky tohoto tématu, ale i pro navazující výzkumy využívající kresbu jako nástroj pro zjišťování znalostí žáků.
|
|
Příprava na vyučování očima učitelů v pedagogické praxi
MACHOVCOVÁ, Iva
V diplomové práci s názvem Příprava na vyučování očima učitelů v pedagogické praxi se pojednává o otázkách souvisejících s tím, jak se učitelé 1. stupně ZŠ připravují na vyučovací hodiny. Cílem je na základě rozhovorů s učitelkami 1. stupně ZŠ zmapovat, jak konkrétně ony vnímají důležitost přípravy na hodinu. Hledá odpovědi zejména na tyto otázky: Jaký je postoj učitelů k písemným přípravám na výuku a jaké s nimi mají zkušenosti? Jak učitelé postupují při vymýšlení struktury hodin - co vše se snaží zohlednit? Které předměty od učitelů vyžadují největší přípravu a proč? Jaký pozorují učitelé rozdíl v délce a způsobu přípravy v kontextu délky svého pedagogického působení v praxi? V teoretické části práce je popsáno, jak by měla ideální příprava na hodinu probíhat, co je při připravování plánu hodiny důležité, co by učitel neměl podcenit či opomenout. V praktické části práce naopak vidíme, jak to pak reálně funguje v praxi.
|
|
Lidová hudba v tvorbě českých autorů
Melichárková, Alžběta ; Veverková, Jana (vedoucí práce) ; Hurníková, Kateřina (oponent)
Diplomová práce se zabývá přítomností lidové hudby a kultury v díle čtyř českých autorů, Bedřicha Smetany, Antonína Dvořáka, Leoše Janáčka a Bohuslava Martinů. V teoretické části jsou skladatelé postupně představeni, a to s důrazem na stěžejní momenty a vlivy, které následně formotvorně působily na jejich vztah k lidové hudbě. Vysvětleny jsou i historicko- společenské souvislosti nutné k pochopení této problematiky. Dále jsou zde společně s notovými ukázkami uvedeny skladby, které vykazují inspiraci lidovou hudbou nebo přímo její užití. V praktické části jsou některé z nich použity jako výchozí hudební materiál pro výukové aktivity. Tyto aktivity byly vytvořeny pro výuku hudební výchovy na druhém stupni základních škol. Využívají přístupnou lidovou hudbu jakožto prostředek k pochopení poslechově složitější vážné hudby. Veškeré aktivity jsou prověřeny pedagogickou praxí a jsou opatřeny popisem, cíli, metodickým komentářem a graficky zpracovanými materiály.
|
|
Filmové adaptace literárních děl ve výuce literatury na SŠ
Heflerová, Petra ; Komberec, Filip (vedoucí práce) ; Hausenblas, Ondřej (oponent)
Diplomová práce Filmové adaptace literárních děl ve výuce literatury na SŠ se zabývá porovnáním filmu a literatury jako druhů umění, analýzou filmu a procesem adaptace literárního díla do filmové podoby. Jejím cílem je návrh výukových aktivit týkajících se novely a filmu Ostře sledované vlaky pro využití filmových adaptací ve výuce literatury. Při návrhu aktivit je postupováno od stanovení cíle. Ve výuce je možné se zaměřit na využití motivačního potenciálu filmu pro žáky, na srovnání původního literárního díla a jeho filmové adaptace, na samotný proces adaptace, využití filmu ke zprostředkování teoretických znalostí či kulturního a historického kontextu vzniku díla.
|