|
A time-varying copula approach to equity market contagion
Horáčková, Petra ; Baruník, Jozef (vedoucí práce) ; Buzková, Petra (oponent)
Struktura závislostí na finančních trzích se řadí k nejdiskutovanějším tématům v současné literatuře. Nicméně, zatím nebylo dosaženo konsensu v modelování těchto vazeb mezi jednotlivými trhy. Tato práce analyzuje strukturu závislostí a nákazu na finančních trzích střední a východní Evropy. Je zkoumána závislost na chvostech, symetrie a dynamika struktury závislosti. Rámec podmíněných kopulí rozšířený o nedávno vyvinutý dynamický zobecněný autoregresní skóringový (GAS) model je použit k zachycení podmíněného, v čase proměnného sdruženého rozdělení výnosů akciových trhů. Zjišťujeme, že v čase proměnná Studentova t GAS kopule nejlépe vystihuje povahu českého, chorvatského, maďarského, rakouského a polského indexu akciového trhu za období 2005-2012. Výsledky ukazují, že míra závislosti se značně zvyšuje v období světové finanční krize, což má přímý dopad na optimalizaci portfolia.
|
|
A time-varying copula approach to equity market contagion
Horáčková, Petra ; Baruník, Jozef (vedoucí práce) ; Buzková, Petra (oponent)
Struktura závislostí na finančních trzích se řadí k nejdiskutovanějším tématům v současné literatuře. Nicméně, zatím nebylo dosaženo konsensu v modelování těchto vazeb mezi jednotlivými trhy. Tato práce analyzuje strukturu závislostí a nákazu na finančních trzích střední a východní Evropy. Je zkoumána závislost na chvostech, symetrie a dynamika struktury závislosti. Rámec podmíněných kopulí rozšířený o nedávno vyvinutý dynamický zobecněný autoregresní skóringový (GAS) model je použit k zachycení podmíněného, v čase proměnného sdruženého rozdělení výnosů akciových trhů. Zjišťujeme, že v čase proměnná Studentova t GAS kopule nejlépe vystihuje povahu českého, chorvatského, maďarského, rakouského a polského indexu akciového trhu za období 2005-2012. Výsledky ukazují, že míra závislosti se značně zvyšuje v období světové finanční krize, což má přímý dopad na optimalizaci portfolia.
|
|
Measuring systemic risk in time-frequency domain
Muzikářová, Ivana ; Baruník, Jozef (vedoucí práce) ; Bauer, Michal (oponent)
Tato práce přináší analýzu systémového rizika v bankovním sektoru USA. Za použití podmíněné hodnoty v riziku (∆CoVaR), mezní očekávané ztráty (MES) a kvantilogramu (CQ) měříme závislost na chvostech rozdělení denních výnosů institucí a celého systému. Pomocí multirozkladu odvozeného z vlnkové trans- formace můžeme v rámci výnosových řad izolovat cykly trvající v rozmezí 2-8 dní, 8-32 dní a 32-64 a zkoumat riziko na jednotlivých škálách. Empir- ické výsledky poukazují na skutečnost, že očištění dat od vysokofrekvenčního hluku dává vzniknout riskometru, který má vyšší předpovídající schopnost než ∆CoVaR odhadnutá na surových datech. Závěr práce je věnován hledání spoji- tostí mezi statistickými měřiči a bankovními charakteristikami jednotlivých in- stitucí. Závěrečná panelová regrese ukazuje, že velikost instituce (měřená jako logaritmická transformace celkové bilanční sumy) je nejlépe schopna vysvětlit vývoj ∆CoVaR, jak v čase, tak napříč institucemi.
|
|
Modelování přírodních katastrof v pojišťovnictví
Varvařovský, Václav ; Zimmermann, Pavel (vedoucí práce) ; Justová, Iva (oponent)
Kvantifikace rizik je jedním ze základních kamenů současného pojišťovnictví. Přírodní katastrofy a jejich modelování představuje jednu z nejdůležitějších částí neživotního pojištění v České republice. Jedním z podstatných vstupů modelů přírodních katastrof je prostorová závislostní struktura v portfoliu pojišťovny. Kopuly představují obecný pohled na závislostní strukturu a rozšiřují klasický přístup, který implicitně používá závislostní strukturu vícerozměrného normálního rozdělení. Cílem této práce je, vzhledem k absenci ucelených monografií v České republice, dát teoretický základ pro používání kopul. Zaměřuje se na obecné vlastnosti kopul a specifika dvou nejběžněji používaných rodin kopul -- Archimedovských a eliptických. Další cíl potom představuje kvantifikace rozdílu modelovaných škod z povodní v České republice mezi danou kopulou a klasickým přístupem, který využívá závislostní strukturu vícerozměrného normálního rozdělení. Výsledky do značné míry závisí na měřítku škod v jednotlivých oblastech. Mají-li oblasti přibližně "věžovitou" strukturu (tj. jedna oblast výrazně převyšuje ostatní), pohybuje se efekt změny závislostní struktury oproti klasickému přístupu mezi 5-10% (nahoru i dolu v závislosti na kopule) na 99,5 percentilu originálních škod (návratnost 1x za 200 let). V případě, že všechny oblasti jsou cca podobně rozdělené, může být rozdíl díky závislostní struktuře až 30%, což představuje docela podstatný rozdíl pro nákup nejpoužívanější formy zajištění -- zajištění škodového nadměrku. Klasický přístup má nespornou výhodu v jednoduchosti s jakým lze generovat data. Přestože Archimedovské kopuly mají jednoduchou formu, není již tolik jednoduché je generovat při růstu počtu dimenzí. Pro vyšší počet dimenzí značně narůstá složitost generování dat. Z výše uvedených důvodů stojí před aplikací obecných forem závislostí za zvážení zda jsou splněny podmínky alespoň 2 obdobně rozdělených proměnných a zda není dimenze problému příliš vysoká.
|