|
Demografické procesy a jejich vliv na míru hrubých národních úspor
Rovný, Martin ; Potužák, Pavel (vedoucí práce) ; Chytilová, Helena (oponent)
Hlavním úkolem této práce je objasnit, jaký vliv má demografie na míru hrubých národních úspor, která je považována za jeden ze stěžejních prvků hospodářského růstu. Představeny jsou aktuální demografické trendy a teoretický základ, který přispívá k pochopení vztahu úspor a věkové struktury populace. Posouzení daného vztahu je provedeno na základě průřezové analýzy dat období let 2009 - 2013 pro 133 zemí, přičemž efekt demografických procesů je zkoumán prostřednictvím měr závislosti neproduktivní populace. V rámci analýzy jsou provedeny dílčí odhady a analogický výzkum na předkrizových datech. Výsledky naznačují, že demografické procesy vedoucí k růstu měr závislosti mají významně nepříznivý vliv na míru úspor. Nicméně důležitou roli hraje stupeň vyspělosti jednotlivých zemí či regionální specifika, neboť vliv demografie je mezi vyspělými a rozvojovými zeměmi výrazně odlišný.
|
|
Modelování přírodních katastrof v pojišťovnictví
Varvařovský, Václav ; Zimmermann, Pavel (vedoucí práce) ; Justová, Iva (oponent)
Kvantifikace rizik je jedním ze základních kamenů současného pojišťovnictví. Přírodní katastrofy a jejich modelování představuje jednu z nejdůležitějších částí neživotního pojištění v České republice. Jedním z podstatných vstupů modelů přírodních katastrof je prostorová závislostní struktura v portfoliu pojišťovny. Kopuly představují obecný pohled na závislostní strukturu a rozšiřují klasický přístup, který implicitně používá závislostní strukturu vícerozměrného normálního rozdělení. Cílem této práce je, vzhledem k absenci ucelených monografií v České republice, dát teoretický základ pro používání kopul. Zaměřuje se na obecné vlastnosti kopul a specifika dvou nejběžněji používaných rodin kopul -- Archimedovských a eliptických. Další cíl potom představuje kvantifikace rozdílu modelovaných škod z povodní v České republice mezi danou kopulou a klasickým přístupem, který využívá závislostní strukturu vícerozměrného normálního rozdělení. Výsledky do značné míry závisí na měřítku škod v jednotlivých oblastech. Mají-li oblasti přibližně "věžovitou" strukturu (tj. jedna oblast výrazně převyšuje ostatní), pohybuje se efekt změny závislostní struktury oproti klasickému přístupu mezi 5-10% (nahoru i dolu v závislosti na kopule) na 99,5 percentilu originálních škod (návratnost 1x za 200 let). V případě, že všechny oblasti jsou cca podobně rozdělené, může být rozdíl díky závislostní struktuře až 30%, což představuje docela podstatný rozdíl pro nákup nejpoužívanější formy zajištění -- zajištění škodového nadměrku. Klasický přístup má nespornou výhodu v jednoduchosti s jakým lze generovat data. Přestože Archimedovské kopuly mají jednoduchou formu, není již tolik jednoduché je generovat při růstu počtu dimenzí. Pro vyšší počet dimenzí značně narůstá složitost generování dat. Z výše uvedených důvodů stojí před aplikací obecných forem závislostí za zvážení zda jsou splněny podmínky alespoň 2 obdobně rozdělených proměnných a zda není dimenze problému příliš vysoká.
|
|
Popis a prezentace dat na PC
Toms, Martin ; Komárková, Lenka (vedoucí práce) ; Pokorný, Pavel (oponent)
Obsah této bakalářské práce postupně od základů odhaluje a vysvětluje aplikaci jednotlivých částí popisné statistiky. Přes základní terminologické pojmy se dostaneme k charakteristikám jednorozměrných dat, mezi které patří míry polohy, míry variability či koncentrace, a po kterých následují charakteristiky dvourozměrných dat, představující míry závislosti. Každá z těchto částí obsahuje co možná nejpřehledněji znázorněné postupy jednotlivých výpočtů přímo aplikovaných na vhodných datech. Dále je vše samozřejmě doprovázeno i různými alternativami grafického znázornění konkrétního problému za pomoci vhodného software (R, Excel, Photoshop).
|