|
Restaurační pokusy císaře Karla z československého pohledu
Zatloukal, Alois ; Balla, Petr (vedoucí práce) ; Rak, Jiří (oponent)
V průběhu roku 1921 se pokusil po rozpadu Rakouska-Uherska sesazený král Karel Habsburský o návrat na maďarský trůn. Jeho pokusy byly v obou případech neúspěšné. Tyto restaurační pokusy měly za následek vypuknutí krize v nově vzniklém mezinárodním systému poválečné Evropy. Odpověď jednotlivých států, zejména reakce Malé dohody v čele s Edvardem Benešem, přispěla k vyhrocení události až na pokraj válečného konfliktu. Práce si klade za cíl vyjasnit faktory, které vedly císaře Karla k rozhodnutí návratu na trůn. Práce se dále zabývá československou reakcí na maďarské události, její intenzitou a argumentací za pomocí analýzy československých diplomatických zpráv a dobového tisku. Práce objasňuje, že ke Karlovu rozhodnutí k návratu na trůn přispělo hned několik faktorů. Mezi nimi byla například císařova morálka a víra v humanismus, nebo přílišná důvěra krále Karla ve své poddané. Dále pak císařovo přesvědčení o podpoře celé akce jak v Maďarsku, tak v zahraničí. Druhá výzkumná otázka odkrývá způsoby, jakými reagoval na maďarské události československý tisk a československá politická reprezentace. Z diplomatických zpráv je jasně patrný odmítavý postoj Československa ke Karlově akci. Diplomatické zprávy navíc obsahují citově zbarvená slova, které se vyskytují i v československém tisku, jenž předkládá...
|
|
"Návrat krále?" Restaurační pokusy Karla Habsburského v Maďarsku v roce 1921 ve světle mezinárodních vztahů v Evropě
Raiman, Vojtěch ; Irmanová, Eva (vedoucí práce) ; Rak, Jiří (oponent)
Restaurační pokusy Karla Habsburského v Maďarsku představovaly jeden z posledních pokusů o obnovení "starých pořádků" ve střední Evropě po první světové válce. V době relativního uklidnění poměrů způsobily krizi mezi Maďarskem, nástupnickými státy a státy Dohody a přivedly střední Evropu, hlavně v případě druhého pokusu, na pokraj válečného konfliktu. Práce Návrat krále? je případovou studií s prvky komparace, jejímž cílem je analyzovat zahraničněpolitickou situaci ve vztahu k otázce restaurace Habsburků v Maďarsku a popsat reakci Malé dohody a evropských mocností: Velké Británie, Francie a Itálie. Změny státní formy Maďarska, nejasné definování osoby panovníka a silné legitimistické hnutí vyvolaly v bývalém králi naději na úspěch jeho restauračních pokusů. Zároveň Karel spoléhal také na podporu představitelů Dohody. Proti oběma jeho akcím se ale ostře postavily státy Malé dohody, které vnímaly návrat Habsburků na maďarský trůn jako ohrožení své vlastní suverenity a v případě úspěšné restaurace hrozily vojenským zásahem. Nebezpečí, které restaurace Habsburků v Maďarsku představovala, působilo jako katalyzátor spolupráce Malé dohody a napomohlo jejímu smluvnímu dotvoření. Evropské mocnosti musely v zájmu zachování míru ve střední Evropě zasáhnout a postavily se proti restauraci. Cílem této bakalářské práce...
|