|
The revolt of 1953 and its interpretation in the tendentious newspapers in the GDR and Czechoslowakia
Kyselová, Petra ; Konrád, Ota (vedoucí práce) ; Nigrin, Tomáš (oponent)
Cílem bakalářské práce "Povstání ze 17. března 1953 a jeho interpretace v tendenčním tisku NDR a ČSR" je charakterizovat základní rysy povstání, ke kterému došlo nejprve 17. června 1953 ve východním Berlíně a poté i v celé řadě dalších východoněmeckých měst. V první části se pokusím postihnout zejména příčiny této události, její průběh se zaměřením se na zásadní okamžiky, které ovlivnily následný průběh povstání. A svůj zájem zaměřím i na důsledky, které tato událost měla na další společensko-politický vývoj rozděleného Německa. Ve druhé části práce charakterizuji bezprostřední výklad této události, který vytvářely v NDR a ČSR tendenční tiskoviny. V každé zemi budu tuto interpretaci zkoumat ve stranickém, odborovém a mládežnickém tisku. S přihlédnutím ke kontrolám a cenzurním mechanismům, které v obou zemích dostávaly konkrétní obrysy, se pokusím hledat při zkoumání interpretace této události rozdíly mezi jednotlivými periodiky a poté i mezi zeměmi navzájem. Budu sledovat, jaké charakteristiky této události jednotlivá periodika události přisuzovala a zda se v nich případně mohla objevit nezkreslená fakta a myšlenky. Při porovnání mezi zeměmi se budu zabývat otázkou, zda bylo nutné informace pocházející z východního Německa a které byly určené pro československé čtenáře dále upravovat a...
|
|
The revolt of 1953 and its interpretation in the tendentious newspapers in the GDR and Czechoslowakia
Kyselová, Petra ; Konrád, Ota (vedoucí práce) ; Nigrin, Tomáš (oponent)
Cílem bakalářské práce "Povstání ze 17. března 1953 a jeho interpretace v tendenčním tisku NDR a ČSR" je charakterizovat základní rysy povstání, ke kterému došlo nejprve 17. června 1953 ve východním Berlíně a poté i v celé řadě dalších východoněmeckých měst. V první části se pokusím postihnout zejména příčiny této události, její průběh se zaměřením se na zásadní okamžiky, které ovlivnily následný průběh povstání. A svůj zájem zaměřím i na důsledky, které tato událost měla na další společensko-politický vývoj rozděleného Německa. Ve druhé části práce charakterizuji bezprostřední výklad této události, který vytvářely v NDR a ČSR tendenční tiskoviny. V každé zemi budu tuto interpretaci zkoumat ve stranickém, odborovém a mládežnickém tisku. S přihlédnutím ke kontrolám a cenzurním mechanismům, které v obou zemích dostávaly konkrétní obrysy, se pokusím hledat při zkoumání interpretace této události rozdíly mezi jednotlivými periodiky a poté i mezi zeměmi navzájem. Budu sledovat, jaké charakteristiky této události jednotlivá periodika události přisuzovala a zda se v nich případně mohla objevit nezkreslená fakta a myšlenky. Při porovnání mezi zeměmi se budu zabývat otázkou, zda bylo nutné informace pocházející z východního Německa a které byly určené pro československé čtenáře dále upravovat a...
|