|
Proteomická analýza lysozymu a lysozymu podobných proteinů synantropních roztočů
Chum, Tomáš ; Erban, Tomáš (vedoucí práce) ; Mikeš, Libor (oponent)
Tato diplomová práce byla zaměřena na studium lysozymu a lysozymu funkčně (antibakteriální) nebo hmotnostně (14 - 17 kDa) podobných (lysozyme-like) proteinů synantropních akarodidních roztočů. Obecně jsou lysozymy živočichy využívány k obranným (antimikrobiálním) účelům, ale mohou plnit i trávící funkci. Podobně mohou být využívány i chitinázy, které jsou u prachových roztočů identifikované alergeny, nebo jiné enzymy s příbuznou aktivitou. U roztočů jsou jedněmi ze známých významných alergenů tzv. "lysozyme-like" proteiny, jejichž název je spíše historický a souvisí s velikostí podobnou lysozymu. Bakteriolytickou aktivitu má u roztočů také 14,5 kDa protein (UniprotKB Q8MWR6). Do studie byli zahrnuti domácí roztoči Dermatophagoides farinae a D. pteronyssinus a Lepidoglyphus destructor. Přítomnost lysozymu byla prokázána přímou detekcí imunohistochemicky a pomocí "dot blotů" anti lysozymovou protilátkou. Imunohistochemická analýza prokázala přítomnost lysozymových epitopů v exkrementech D. farinae, D. pteronyssinus a L. destructor. "Dot-blot" analýza prokázala lysozymovou imunoreaktivitu ve zbytkovém růstovém médiu (SGME) všech třech testovaných druhů. Toto naznačuje, že by lysozym mohl být produkován ve střevě roztočů. Dvourozměrnou proteinovou elektroforézou a identifikací MALDI TOF/TOF byla...
|
|
Nutritional biology of synanthropic mites (Acari: Acaridida)
Erban, Tomáš ; Smrž, Jaroslav (vedoucí práce) ; Grubhoffer, Libor (oponent) ; Šustr, Vladimír (oponent)
NÁZEV DISERTAČNÍ PRÁCE Potravní biologie synantropních roztočů (Acari: Acaridida) ABSTRAKT V minulosti bylo provedeno několik pokusů o popsání potravní biologie akaroidních roztočů, nicméně plné porozumění těmto procesům pozbývá úplnosti. Cílem této disertační práce bylo rozšířit naše znalosti týkající se trávicí fyziologie skladištních a prachových roztočů a aplikovat tyto znalosti na jejich potravní biologii. Výzkumný přístup použitý v této disertační práci zahrnuje in vitro charakterizaci enzymové aktivity v celotělních extraktech (WME) a extraktech zbytkového růstového média (SGME), vyhodnocení enzymové aktivity s ohledem na fyziologické pH střeva, enzymatické inhibiční experimenty, in vivo lokalizaci enzymových aktivit ve střevě roztočů, určení efektů výživných nebo růst inhibujících aditiv v experimentálních dietách na populační růst roztočů a určení potravních preferencí synantropních roztočů na základě vyhodnocených in vitro a in vivo analýz. pH střeva dvanácti druhů synantropních akaroidních roztočů bylo determinováno v rozmezí pH 4 až 7 a ukázalo gradient v pH z předního do zadního střeva. pH v trávicím traktu synantropních akaroidních roztočů koresponduje aktivitám proteáz, α-glukosidáz, α-amyláz a bakteriolytických enzymů. Aktivita těchto enzymů reprezentuje hlavní trávicí aktivitu v roztočích,...
|
|
Proteomická analýza lysozymu a lysozymu podobných proteinů synantropních roztočů
Chum, Tomáš ; Erban, Tomáš (vedoucí práce) ; Mikeš, Libor (oponent)
Tato diplomová práce byla zaměřena na studium lysozymu a lysozymu funkčně (antibakteriální) nebo hmotnostně (14 - 17 kDa) podobných (lysozyme-like) proteinů synantropních akarodidních roztočů. Obecně jsou lysozymy živočichy využívány k obranným (antimikrobiálním) účelům, ale mohou plnit i trávící funkci. Podobně mohou být využívány i chitinázy, které jsou u prachových roztočů identifikované alergeny, nebo jiné enzymy s příbuznou aktivitou. U roztočů jsou jedněmi ze známých významných alergenů tzv. "lysozyme-like" proteiny, jejichž název je spíše historický a souvisí s velikostí podobnou lysozymu. Bakteriolytickou aktivitu má u roztočů také 14,5 kDa protein (UniprotKB Q8MWR6). Do studie byli zahrnuti domácí roztoči Dermatophagoides farinae a D. pteronyssinus a Lepidoglyphus destructor. Přítomnost lysozymu byla prokázána přímou detekcí imunohistochemicky a pomocí "dot blotů" anti lysozymovou protilátkou. Imunohistochemická analýza prokázala přítomnost lysozymových epitopů v exkrementech D. farinae, D. pteronyssinus a L. destructor. "Dot-blot" analýza prokázala lysozymovou imunoreaktivitu ve zbytkovém růstovém médiu (SGME) všech třech testovaných druhů. Toto naznačuje, že by lysozym mohl být produkován ve střevě roztočů. Dvourozměrnou proteinovou elektroforézou a identifikací MALDI TOF/TOF byla...
|
|
Potravní a jiné alergie u zvířat
Kubíčková, Jana ; Kodeš, Alois (vedoucí práce) ; Hučko, Boris (oponent)
Alergie jsou v současnosti problémem nejen lidí, ale také většiny zvířat. Předmětem této bakalářské práce jsou především určité alergie, které se velmi často objevují u zvířat a projevy těchto alergií. Toto téma je zpracováno s využitím nejnovější poznatků.
V celkovém literárním rozboru jsou nejprve popsány základní pojmy týkající se alergologie. Zároveň je připomenuta podstata a vznik alergie. Alergii lze chápat jako imunitní reakci organismu na antigeny, které přicházejí z vnějšího prostředí. Tyto alergeny mohou být inhalační, kontaktní, hmyzí, či alergeny z léčiv. Známy jsou čtyři typy hypersenzitivních reakcí- reakcí přecitlivělosti. Prvním typem těchto reakcí, je reakce rané přecitlivělosti. Příznaky přicházejí ihned a projevem bývá především anafylaxe, přecitlivělost na pyl rostlin či astma. Tento typ hypersenzitivní reakce je léčen především pomocí imunoterapie nebo podáním antihistaminik. Druhým typem je reakce antigenu s danou protilátkou, což aktivuje cytotoxické buňky (fagocyty). Klinickým příznakem jsou některá autoimunitní onemocnění. Předposledním typem hypersenzitivních reakcí, je reakce zprostředkovaná imunitními komplexy. Tato reakce se projevuje tvorbou zánětu nebo nekrózy. Posledním typem těchto reakcí je reakce zprostředkovaná T - lymfocyty senzibilizovanými po kontaktu se specifickým antigenem. Příznakem probíhající reakce může být alergická kontaktní dermatitida.
Další část práce vysvětluje diagnostiku alergií, která je prováděna odlišně dle typu předpokládané alergie. Nejčastěji se využívají kožní testy a dieta bez potraviny potencionálně způsobující potravní alergii. Klinické příznaky a symptomy pomáhají odhalit formu alergie, popřípadě i konkrétní typ alergie. Mezi tyto příznaky řadíme problémy trávicího traktu, respirační obtíže či kožní projevy alergií. Dále v práci nalezneme příklady alergií, které přinášejí obtíže u zvířat a možnosti jejich léčby. Primární léčbou je odstranění zjištěného alergenu z prostředí, ve kterém zvíře žije. Pokud je tento alergen součástí běžného života a bohužel nemůže být odstraněn, veterinární lékaři přechází příkladně ke specifické alergenové terapii. Metoda je
založena na postupném vpravování zvyšujících se dávek antigenu do organismu. Tím je zajištěna dostatečná kumulativní dávka alergenu v organismu, která způsobuje zmírnění klinických příznaků, nebo dokonce úplné vymizení potíží při expozici alergenu.
Tato desenzibilizace, také označována jako hyposenzibilizace se v současnosti jeví jako nejlepší způsob léčby a to především hypersenzitivních reakcí I. typu. Metoda specifické alergenové terapie vykazuje skvělé výsledky a do budoucna bude jistě velmi využívána. Veterinární lékaři a různé firmy však pracují na nových výzkumech, týkajících se léčby alergií a tak je velmi pravděpodobné, že nejen metoda alergenové terapie, ale i jiné metody potlačení symptomů budou v budoucnu nahrazeny jinými, lepšími metodami léčby.
|
|
Specifická alergenová imunoterapie z pohledu sestry
BEJTICOVÁ, Lenka
Téma bakalářské práce je Specifická alergenová imunoterapie z pohledu sestry. Práce je rozdělena na teoretickou a praktickou část. V teoretické části jsou vysvětleny pojmy spojené s tématem. Jde o pojmy: alergie, alergen, imunita, senzibilizace, anafylaxe a specifická alergenová terapie. Dále jsou zde popsána základní alergická onemocnění, práce a role sestry. V praktické části práce jsou zpracovány čtyři cíle. První tři cíle se týkají sester pracujících v alergologických ambulancích. První cíl měl za úkol zjistit znalosti sester týkající se specifické alergenové imunoterapie, druhý se zabýval dovednostmi sester při podávání specifické alergenové imunoterapie a třetí edukací pacientů v alergologických ambulancích. Čtvrtý cíl se zaměřil na potřeby pacientů, kteří podstupují léčbu specifickou alergenovou imunoterapií. K dosažení těchto cílů bylo použito kvalitativního šetření metodou polostrukturovaných rozhovorů a pozorování. Výzkumné soubory tvořily čtyři sestry pracující v soukromých alergologických ambulancích v jižních Čechách a čtyři pacienti, kteří podstupují léčbu specifickou alergenovou imunoterapií. Z výzkumu vyplynulo, že sestry pracující v alergologických ambulancích mají dostatek znalostí a dovedností v podávání SIT. Mezi potřeby pacientů především patří potřeby informovanosti a pozitivního přístupu sester a lékařů.
|
|
Alergická onemocnění ve vztahu k rizikovým faktorům životního stylu u dětí mladšího školního věku v Karlovarském kraji
RYBOVÁ, Eliška
Jako téma své bakalářské práce jsem si zvolila: {\clqq}Alergická onemocnění ve vztahu k rizikovým faktorům životního stylu u dětí mladšího školního věku v Karlovarském kraji``, neboť se domnívám, že alergie představují aktuální problém, který vzhledem ke své povaze, ovlivňuje nejen děti, ale i celou naší společnost. Cílem práce bylo zjistit, jak se podílí vybrané faktory životního stylu na výskytu alergií u dětí mladšího školního věku v Karlovarském kraji. Práce se skládá z teoretické a praktické části. Teoretická část je tvořena ucelenými teoretickými poznatky z oblasti alergologie, které mají za úkol nastínit předpoklady pro rozvoj alergií, výskyt alergií v průběhu života, nejběžnější alergická onemocnění a jejich následnou diagnostiku a léčbu. Praktická část je věnována vlastnímu realizovanému výzkumu, který probíhal od listopadu 2009 do ledna 2010 v krajských městech a obcích Karlovarského kraje. Pro jeho provedení byla použita forma kvantitativního výzkumu, metoda dotazování a jako technika sběru dat byl použit anonymní dotazník. Výzkumný soubor tvořily děti mladšího školního věku ze 4. a 5. tříd 1. stupně základních škol. Jak ukázaly výsledky výzkumu, děti, jenž žijí ve velkých městech, mají takřka srovnatelný výskyt alergií jako děti z malých obcích. Z výsledků dále vyplývá, že děti, které jsou nejvíce vystaveny zakouřenému prostředí doma, mají i největší výskyt alergií, narozdíl od dětí, které nejsou exponovány tabákovému prostředí vůbec, u kterých převažuje naopak absence alergií. Při zkoumání, zda má nedostatek mikrobů vliv na výskyt alergií u dětí, bylo v případě používání dezinfekčních prostředků prokázáno, že kratší intervaly v jejich používání, mají vliv na výskyt alergií a naopak. Z výzkumu dále vyplývá, že složky, jež se podílejí na charakteru bydlení, mají v případě alergií dosti individuální projevy a nelze je tedy obecně označit za významné činitele. Výsledky tohoto výzkumu mohou přinést užitečné informace dětským alergologům a rovněž široké veřejnosti, u které můžou získané poznatky zvýšit zájem o tuto problematiku a zlepšit tak preventivní i represivní opatření v této oblasti.
|