|
Kvalita v praxi českých muzikoterapeutů
Fajfrová, Jitka ; Vrzáček, Petr (vedoucí práce) ; Šimanovský, Zdeněk (oponent)
Magisterská práce Kvalita v praxi českých muzikoterapeutů se zabývá teoretickým a empirickým zkoumáním fenoménu kvality v praxi českých muzikoterapeutů a to jak v národním, tak v evropském kontextu. Práce navazuje na bakalářskou práci Poslední směry české muzikoterapie, kterou rozvíjí, a zaměřuje se na sledování procesu profesionalizace oboru. Teoretická část je členěna do čtyř kapitol. První pojednává o kvalitě obecně, seznamuje se systémy jejího řízení a metodami jejího zjišťování. Podává přehled o kvalitě v resortech národního hospodářství, kde se muzikoterapie zpravidla uplatňuje. Druhá se věnuje muzikoterapii a to zejména české muzikoterapii a odpovídá na otázky: Kdo je muzikoterapeut? Jaké jsou poslední směry české muzikoterapie? Její významné osobnosti? A seznamuje se současným vývojovým stádiem institucializace v oboru. Třetí kapitola se věnuje evropské muzikoterapii a jejímu vztahu ke kvalitě. A čtvrtá kapitola sleduje kvalitu v české muzikoterapii a příbuzných oborech expresivních terapií. Závěrem shrnuje důležité otázky a výzvy pro budoucí rozvoj oboru. Empirická část je věnována kvalitativnímu výzkumu na principech zakotvené teorie, jehož hlavním cílem je zjistit indikátory kvality v praxi českých muzikoterapeutů. Doplňujícím cílem je podat přehled o současném stavu procesu...
|
|
Muzikoterapie jako jeden z aspektů odstraňování bariér v oblasti kontaktu u osob s PAS
SMEJKALOVÁ, Michaela
Práce je rozdělena na část teoretickou a praktickou. Teoretická část se zabývá základními informacemi o autismu. Seznamuje čtenáře se vznikem, druhy a projevy autismu. Dalším základním tématem v této bakalářské práci je muzikoterapie. Nejprve práce popisuje muzikoterapii obecně a poté hledá vhodnou formu muzikoterapie pro osoby s poruchou autistického spektra (dále jen s PAS) ke zmírněním projevů autismu. Dále prezentuje přípravu a průběh hodiny v Auticentru v Českých Budějovicích pod vedením Mgr. Dany Pšeničkové. Praktická část se zabývá kvalitativním výzkumem s cílem vyřešit základní výzkumnou otázku: ,,Je muzikoterapie přínosem v oblasti kontaktu pro osoby s PAS?'' V případové studii se zaměřuje na jednoho chlapce s PAS, který je pozorován v hodinách skupinové muzikoterapie. Díky sběru dat z různých zdrojů se odkrývá odpověď na základní výzkumnou otázku.
|
|
Pozitivní vliv hudebních činností na žáky prvního stupně ZŠ (Hrajeme si ve školní družině)
PILAŘOVÁ, Romana
Hlavním cílem bakalářské práce je prozkoumat možnosti pozitivního vlivu vybraných hudebních činností na žáky mladšího školního věku (ve školní družině) na základě doporučení odborné muzikoterapeutické a hudebně pedagogické literatury a dalších informačních zdrojů. V teoretické části popisuji charakteristiku žáků prvního stupně (mladšího školního věku), činnosti a specifika školní družiny, roli vychovatele školní družiny, vybrané hudební aktivity a druhy a formy muzikoterapie. Obsahem praktické části je návrh programu hudebně herních a terapeutických aktivit vhodných pro využití ve školní družině a posouzení podle praxe, práce s dětmi a podle vyhodnocení rozhovorů a dotazníku, zda hudební aktivity nabídnuté ve školní družině mají skutečně pozitivní vliv na osobnost žáků.
|
|
Možnosti využití muzikoterapie a její vliv na well-being a rozvoj kompetencí u handicapovaných dětí
PRŮŠOVÁ, Aneta
Má práce na téma Možnosti využití muzikoterapie a její vliv na well-being a rozvoj kompetencí u handicapovaných dětí je rozdělena na dvě části teoretickou a výzkumnou. Jako cíl mé práce jsem si stanovila zmapovat možné účinky muzikoterapie u handicapovaných dětí. Vybrala jsem si netradiční formu muzikoterapie u dětí s postižením, aby byl můj výzkum odlišný. V teoretické části jsem vymezila pojem muzikoterapie, popsala její historii a její jednotlivé metody a techniky. Dále jsem definovala pojem dítě se zdravotním postižením a další pojmy, které se k němu vážou. Popsala jsem i nejčastější diagnózy dětí s postižením. Následuje několik příkladů rodičů s dítětem s postižením a to, jak se vyrovnali s jeho diagnózou. Ve výzkumné části hledám odpověď na dvě výzkumné otázky: 1. Lze u handicapovaných dětí pravidelně docházejících na muzikoterapii pozorovat nějaké změny? 2. Pokud ano, jaké změny to jsou? Zvolila jsem kvalitativní výzkumnou strategii. V další kapitole popisuji metody získávání dat, kterými byly pozorování a semistrukturovaný rozhovor. V rámci mého výzkumu jsem docházela jeden rok minimálně jednou měsíčně do Centra Arpida v Českých Budějovicích na kroužek Zpěváčci. Děti, které navštěvují tento kroužek (je jich 13), se učí jednotlivé písně a poté je prezentují na různých vystoupeních během celého roku. Výsledky mého výzkumu jsem popsala na několika úrovních. První úrovní je popis pozorovaných změn u jednotlivých dětí, druhou popis činnosti kroužku během jednoho roku, a třetí hledání obecnější odpovědi na výzkumné otázky. Pokud se týká socializace jedince ve skupině vrstevníků, děti spolu na kroužku komunikují, vtipkují spolu i s paní učitelkou. Sdílejí spolu i události svého života, které jsou pro ně důležité. Záleží jim na úspěšném výkonu. Některé děti mají mezi sebou opravdu přátelský vztah. Druhým výsledkem je socializace jedince ve společnosti. Děti se nebojí na vystoupeních vystoupit z řady ostatních. Ztrácí se i ostych před cizími lidmi, nebojí se někoho zeptat nebo požádat o pomoc. Aby výsledky mého výzkumu byly patřičně validní, konzultovala jsem je s muzikoterapeutkou, která vede kroužek Zpěváčci.
|
|
Vliv muzikoterapie na poruchy spánku
PADERTOVÁ, Kamila
Předmětem mé bakalářské práce je zjištění vlivu muzikoterapie na poruchy spánku. Práce ověřuje, zda by tato metoda mohla být přínosem pro pacienty, kteří se s touto problematikou obracejí na lékaře. V teoretické části vycházím z poznatků o celkovém vlivu hudby na psychiku člověka. V praktické části se zaměřuji na vlastní experimentální šetření související s aplikací muzikoterapeutického programu. Výzkumem dokazuji, že relaxace, meditace a individuální přístup jsou účinné psychoterapeutické prostředky, kterými přispěji k navození naprosté duševní rovnováhy člověka a zlepšení kvality spánku
|
|
Rozdíly ve vnímání relaxační hudby s fonoterapeutickými prvky u různých věkových kategorií
MIKEŠOVÁ, Iveta
Předkládaná práce se zabývá problematikou muzikoterapie. Především se soustředí na relaxační hudbu a její techniky včetně metody pomocí fonoterapie. Teoretická část je zaměřená na obecný popis muzikoterapie, její význam, dělení a historii. Ve druhé kapitole seznamuje s relaxací a různými relaxačními technikami. Ve třetí kapitole s fonoterapií, jejím významem a osobnostmi, kteří se touto problematikou zabývají. V praktické části jsem se věnovala vlastnímu experimentálnímu výzkumu aplikovanému na 60 recipientů rozdělených do tří skupin v závislosti na věkové kategorii. Analyzovala jsem rozdíly účinků výzkumné terapie na recipienty a její průběh. Stanovila jsem celkem dvě hypotézy, které byly na základě zjištěných dat více rozebrány. Po zkušenostech s terapií u jednotlivých klientů jsem sestavila návrh na muziko-fonoterapeutický receptivní program u vybrané věkové kategorie.
|
|
Muzikoterapie pro seniory
SLUNEČKOVÁ, Petra
Tato bakalářská práce se zabývá využitím muzikoterapie v životě seniorů. Cílem práce je zmapovat možnosti využití muzikoterapeutických přístupů u seniorů a na základě výzkumného šetření a vyhodnocení získaných dat doporučit vhodné muzikoterapeutické prostředky. Obsahem teoretické části je charakteristika muzikoterapie - pojem, definice, druhy a formy, vývoj muzikoterapie - historie, metody a techniky. V rámci kapitoly využití muzikoterapie u seniorů je charakterizována tato věková skupina, změny vyvolané stárnutím, nejčastější onemocnění a využití muzikoterapie v domech pro seniory. Ve výzkumné části je provedena analýza získaných dat, která jsou graficky zpracována, vyhodnocena a dle výsledků šetření jsou doporučeny vhodné muzikoterapeutické prostředky ke zlepšení života seniorů.
|
|
Selected aspects of the importance of music in leisure and its effect on humans
ŠUŤÁKOVÁ, Veronika
Táto diplomová práca sa zaoberá témou hudby vo voľnom čase a jej vplyvu na človeka. Prvá kapitola opisuje hudbu v priebehu dejín. V druhej kapitole sme sa zaoberali populárnou hudbou, využitím hudby vo voľnom čase a médiami, ktoré hudbu produkujú a šíria medzi ľudí. Posledná tretia kapitola pojednáva o vplyve hudby na človeka. Tá má buď škodlivé účinky, alebo terapeutické a liečivé účinky. Z týchto tém vychádza náš výskum, kde sme zisťovali a teoreticky popisovali to, ako ľudia vnímajú zdravú a nezdravú hudbu. Okrem toho sme zisťovali, aké je postavenie hudby v rámci voľného času.
|
| |
|
Dynamika sebepojetí u účastníků seberozvojové muzikoterapeutické skupiny.
PEKAŘOVÁ, Alena
Bakalářská práce se věnuje problematice dynamiky sebepojetí u účastníků seberozvojové muzikoterapeutické skupiny. Záměrem je zjistit, jak účastníci hodnotí vývoj sebe sama v kontextu s absolvování semináře. Teoretická část se zabývá sebepojetím jako dynamickou částí jáství, vyvíjející se nejen v souvislosti s maturací, ale také v celoživotním procesu osobního růstu. Představuje teorii sebeaktualizace a v souvislosti s ní zdůrazňuje pro maximalizaci osobního vývoje důležitost sebepoznávání a potřebu integrace intrapsychických nevědomých obsahů. Dále představuje muzikoterapii jako možnost nejen psychoterapie, ale i osobního rozvoje. Praktická část, realizovaná formou kvalitativní metodologie zkoumá subjektivně vnímaný osobní vývoj účastníků v souvislosti s absolvováním neintenzivních seberozvojových muzikoterapeutických seminářů. Výzkumný soubor tvoří 6 účastníků volnočasového semináře hlasové terapie. Data jsou sbírána pomocí rozhovorů a pomocí tematického kódování uspořádána do podoby typologie. V souvislosti se zážitkem semináře respondenti vnímají vývoj nejen v oblasti hudební, ale reflektují vývoj také v náhledu na svá dlouhodobě řešená psychická témata, v integraci nově objevených témat i změnách v komunikaci.
|