|
Komerční komunikace v českém farmaceutickém průmyslu
Kadlecová, Barbora ; Mikeš, Jiří (vedoucí práce) ; Hrubá, Kamila (oponent)
Diplomová práce s názvem Komerční komunikace v českém farmaceutickém průmyslu pojednává o možnostech použití nástrojů marketingové komunikace (reklama, PR, podpora prodeje, osobní prodej, apod.) ve farmaceutickém průmyslu. Specifickým rysem farmaceutického marketingu je oddělená komunikace na odbornou (lékaři) a širokou (pacienti) veřejnost, která pro oslovení dané cílové skupiny vyžaduje použití odlišných reklamních sdělení a mnohdy i jiné komunikační kanály. Regulace farmaceutického trhu daná zákonem o reklamě, zákonem o rozhlasovém a televizním vysílání a ustanovením Státního ústavu pro kontrolu léčiv nařizuje velmi přísná pravidla pro možnosti oslovování těchto dvou cílových skupin, které jsou v diplomové práci popsány jak z hlediska teoretického (ustanovení daná zákonem), tak z hlediska praktického, založeného na popisu komunikace na širokou i odbornou veřejnost konkrétní farmaceutické firmy.
|
|
Spolupráce sester a lékařů z pohledu ošetřovatelského managementu
KADLECOVÁ, Ivana
Spolupráce sester a lékařů z pohledu ošetřovatelského managementu Diplomová práce byla zaměřena na spolupráci sester a lékařů z pohledu ošetřovatelského managementu. Ošetřovatelství a ošetřovatelský management má nezastupitelné postavení v péči o zdraví člověka. Svět medicíny, ošetřovatelství a zdravotnictví je mimořádně složitým organizačním celkem, který není zcela jistě reprezentován pouze lékaři a sestrami, nicméně právě oni a ony jsou stále dominantními postavami na této scéně. Prvním cílem diplomové práce bylo zmapovat spolupráci sester a lékařů v rámci ošetřovatelského procesu v péči o nemocného z pohledu ošetřovatelského managementu. Druhým cílem práce bylo identifikovat problémové oblasti ve spolupráci sester a lékařů z pohledu ošetřovatelského managementu a třetím cílem práce bylo zjistit, jakým způsobem ošetřovatelský management řeší problémové situace ve spolupráci sester a lékařů z pohledu ošetřovatelského managementu. K cílům práce byly stanoveny čtyři výzkumné otázky: 1. V jakých oblastech spolupracují sestry a lékaři v rámci ošetřovatelského procesu při poskytování péče nemocným z pohledu ošetřovatelského managementu? 2. Jakým způsobem sestry hodnotí a vnímají spolupráci s lékaři z pohledu ošetřovatelského managementu? 3. Které problémové oblasti existují ve spolupráci sester a lékařů z pohledu ošetřovatelského managementu ? 4. Jakým způsobem řeší ošetřovatelský management problémové situace ve spolupráci sester a lékařů? Výzkum byl proveden v nemocničním zařízení, kde mi byly poskytnuty informace, za splnění podmínky anonymity oslovených respondentek. Respondentkami byly dvě vrchní a čtyři staniční sestry z chirurgických a tentýž počet z interních oborů. Provedený výzkum je výzkumem kvalitativním. S respondentkami byly vedeny nestandardizované rozhovory podle struktury kategorizovaných otázek. Následně byly provedeny přepisy rozhovorů a kategorizace dat v tabulkách podle rámcové analýzy Ritchieho a Spencera. Z šetření vyplynuly odpovědi na výzkumné otázky. Sestry a lékaři spolupracují v rámci ošetřovatelského procesu při poskytování péče nemocným z pohledu ošetřovatelského managementu v chirurgických a interních oborech nejvíce ve fázi řešení problémů. Sestry hodnotí spolupráci s lékaři na základě vzájemného respektu, ale vnímají stále převládající dominantní postavení lékařů. Ve spolupráci sester a lékařů z pohledu ošetřovatelského managementu existují problémové oblasti. Ošetřovatelský management řeší problémové situace ve spolupráci sester a lékařů nejčastěji hledáním společného řešení. Výsledky práce bude možné poskytnout zdravotnickému zařízením, ve kterém byl výzkum realizován. Navrhovaly bychom možnost zamyšlení se nad zlepšením vzájemné spolupráce již při studiu lékařů i sester, zavést různá opatření ke zlepšení spolupráce sester a lékařů pořádáním společných seminářů nebo kulturních akcí. Zvýšit povědomí lékařů o ošetřovatelském procesu, kompetencích sester a realizovat další výzkumy, týkající se tohoto tématu.
|
|
Paliativní péče v konfrontaci s eutanázií
PROTIVÍNSKÁ, Lucie
Práce se zabývá podstatou paliativní péče, která je aktivní celkovou péčí o nemocného, jehož choroba již neodpovídá na léčbu kurativní, přičemž poukazuje na její možnosti a prostředky k dosažení co možná nejlepší kvality života nemocného a jeho rodiny. Jejím ideálem je, aby člověk umíral bez bolesti jak fyzické, psychické, sociální, tak i spirituální. Práce se pak především soustředí na poslání a úkoly lékařské profese, ale také sociální práce při péči o nevyléčitelně nemocného a jeho rodinu. V kontextu úvah o umírání a smrti v první kapitole se nelze vyhnout ani problematice eutanazie, která má právě tak mnoho horlivých zastánců jako i důsledných odpůrců. Tomuto etickému dilematu je věnována čtvrtá kapitola. Význam sociální práce v paliativní péči plynoucí z konfrontace eutanázie s paliativní péči je obsahem kapitoly páté.
|
|
Eutanazie z hlediska etiky a teologie
BARTKOVÁ, Štěpánka
Abstrakt BARTKOVÁ, Š. Eutanazie z hlediska teologie a etiky. České Budějovice, 2010. Diplomová práce. Jihočeská univerzita v Českých Budějovicích. Teologická fakulta. Katedra filosofie a religionistiky. Vedoucí práce Ing. Mgr. Tomáš Machula, Dr., Ph.D., Th.D. Klíčová slova: eutanazie, utrpení, smrt, umírání, důstojnost, lidská práva, lékař, pacient, paliativní medicína, hospicová péče, asistovaná sebevražda, náboženská motivace, stoupenci, odpůrci eutanazie Ve své práci se věnuji tématu ?qeutanazie??. Cílem mé práce je hlouběji čtenáře seznámit s problematikou eutanazie z hlediska teologie a etiky. Diplomová práce se skládá z části teoretické a praktické. Teoretická část se skládá z jedenácti kapitol. V první kapitole se zabývám druhy eutanazie (aktivní, pasivní, prenatální, asistovaná sebevražda). Ve druhé kapitole podrobněji popisuji historii eutanazie. Třetí kapitola je zaměřena na eutanazii ve světě. Čtvrtou, zajímavou, kapitolou, jsou kritéria smrti. V páté kapitole se věnuji otázce eutanazie a smrti v posledních letech. Šestá kapitola je vztažena na vztah mezi lékařem a pacientem. Sedmá kapitola je věnována paliativní medicíně, navazuje na ni osmá kapitola, kde je popsána hospicová péče. V deváté kapitole se zabývám vlivem náboženské motivace. Desátá a jedenáctá kapitola je věnována stoupencům a odpůrcům eutanazie. V praktické části se věnuji výzkumnému šetření. Zde jsem zvolila sociologický výzkum metodou rozhovorů. Jsou zde celkem 3 rozhovory s odborníky, kteří se s umírajícími lidmi setkávají každý den. Tito dotazovaní jsou věřící lidé a rozhovory s nimi jsou na jejich žádost anonymní. Cílem těchto rozhovorů bylo zjistit, jak se na problematiku eutanazie dívají odborníci v různých zařízeních. Cíl byl splněn.
|
|
Kompetence zdravotnického záchranáře v posádce rychlé zdravotnické pomoci
ŠUSTA, Jan
Téma mé bakalářské práce zní "Kompetence zdravotnického záchranáře v posádce rychlé zdravotnické pomoci". Jedním cílem bylo zjistit názory lékařů a záchranářů ke kompetencím zdravotnického záchranáře v posádce rychlé zdravotnické pomoci. Druhým cílem bylo zmapovat situaci na jednotlivých pracovištích záchranných služeb v Jihočeském kraji. V teoretické části práce se věnuji zdravotnické záchranné službě z hlediska jejího vzniku, charakteristiky a činnosti. Dále se věnuji popisu profese zdravotnický záchranář z hlediska vzdělání, činnosti a právní odpovědnosti, která je s výkonem této profese spojena. V praktické části jsem zvolil metodu kvantitativního výzkumu. Jako metoda sběru dat byl použit dotazník a znalostní test. Výzkumný soubor tvořili lékaři a zdravotničtí záchranáři pracující na výjezdových místech ZZS Jihočeského kraje. Ve vztahu k cíli práce jsem stanovil 3 hypotézy. První hypotéza zněla: "Většina zdravotnických záchranářů považuje své kompetence, vzhledem k svému vzdělání, za nedostačující". Druhá hypotéza zněla: "Většina lékařů považuje kompetence zdravotnického záchranáře za dostačující". Třetí hypotéza zněla: "Většina zdravotnických záchranářů má odpovídající odborné znalosti o rozsahu svých kompetencí". Provedeným výzkumem byly dvě hypotézy potvrzeny. Druhá hypotéza v pořadí se nepotvrdila. Ačkoliv v posledních letech je téma kompetencí zdravotnického záchranáře v odborných kruzích aktuálním tématem, nepodařilo se do dnešní doby prosadit jakékoliv legislativní změny týkající se rozšíření současných kompetencí.
|
|
Vztah sestra - lékař v současném systému zdravotnictví
VÍZKOVÁ, Alena
Abstrakt Vztahy mezi sestrou a lékařem prodělaly v průběhu dějin mnoho změn. Současným trendem je rovnocenné postavení sester a lékařů v systému zdravotní péče. Jen rovnocenné postavení obou disciplín v péči o klienta je předpokladem dobré týmové spolupráce a zárukou kvalitní ošetřovatelské i léčebné péče. Cílem naší práce bylo zjistit, jaké jsou převažující formy vztahů sestra - lékař u zkoumaného souboru sester a zda se sestry mohou domnívat, že jsou rovnocennými partnery lékařů v rámci týmové spolupráce. Ke zpracování diplomové práce byla zvolena kvantitativní metoda výzkumného šetření. Pro sběr dat jsme použili dotazníkového šetření. Výzkumný vzorek tvoří sestry pracující v nemocnici IKEM Praha. Sběr dat byl realizován od dubna do června 2008. K vyhodnocení výsledků bylo využito 152 dotazníků. Pro účely výzkumu jsme stanovili 7 hypotéz. Hypotézu č. 1 - sestry s praxí delší než 10 let hodnotí vztahy s lékaři pozitivněji než sestry s kratší praxí, jsme na základě statistické analýzy vyvrátili. Dotazované sestry hodnotily vztahy s lékaři nejčastěji jako dobré {--} 56,5 %. Hypotézu č. 2 - sestry s vyšším vzděláním se cítí být vnímány jako partner lékaře v péči o pacienty častěji než sestry se středoškolským vzděláním, jsme na základě statistické analýzy rovněž vyvrátili. 60,5 % dotazovaných sester se necítí být lékaři vnímáno jako jejich rovnocenní partneři. Hypotéza č. 3 - sestry na jednotkách intenzivní péče jsou lékaři pověřovány úkony nespadajícími do jejich kompetence častěji než sestry na standardních odděleních, se nám potvrdila. Na základě šetření jsme zjistili, že dotazované sestry na jednotkách intenzivní péče jsou pověřovány některými vysoce specializovanými úkony, které jsou v kompetenci lékaře. Hypotézu č. 4 - konfliktní situace ve vztahu sestra {--} lékař uvádí častěji sestry s praxí do 10 let než sestry s delší praxí, jsme na základě statistické analýzy zamítli. Přítomnost konfliktních situací na pracovišti ve vztahu sester a lékařů uvádí 54,7 % všech dotazovaných sester. Hypotézu č. 5 - konfliktní situace s lékařem řeší sestry s nadřízenými pracovníky, jsme potvrdili. Nejčastěji se dotazované sestry při konfliktu s lékařem obrací na staniční sestru. Hypotéza č. 6 - pracovní spokojenost sester ovlivňují jejich vztahy s lékaři, se nám potvrdila. Pro 96, 7 % dotazovaných sester jsou důležité vztahy s lékaři pro spokojenost v práci. Hypotéza č. 7 - lékaři dodržují ve vztahu k sestrám pravidla společenského chování, se nám také potvrdila. Naším návrhem pro zlepšení týmové spolupráce sester a lékařů je: věnovat se interpersonálním vztahům již při studiu lékařů i sester, zapojit techniky rozvíjející spolupráci sester a lékařů do jejich celoživotního vzdělávání, zavést opatření ke zlepšení spolupráce na úrovni managementu zdravotnických zařízení a realizovat další výzkumy, týkající se tohoto tématu.
|
|
Percepce lékařů z pohledu studentů
VOLNÝ, Hynek
Diplomová práce je dělena na teoretickou a empirickou část. Teoretická část se opírá o teoretická východiska, zejména teorii osobnosti, osobnost všeobecné sestry, význam praktického zaměření studentů ZSF JU(FSHS), sociální vnímání, sociální kognice, sociální motivace, vztah lékař, sestra a student, význam týmové práce v profesi zdravotnického personálu, postavení sestry ve společnosti, image všeobecné sestry, konflikty na pracovišti význam komunikace v práci zdravotnického personálu. V rámci empirické části práce byl proveden terénní sběr dat za pomoci dotazníku, ve kterém byla použita technika sémantického diferenciálu dle Osgooda. Dotazník obsahoval celkem deset otázek, z toho 7 uzavřených a 3 polootevřených. Dotazník byl distribuován studentům ZSF JU, a to studentům druhých a třetích ročníků bakalářského studijního programu Všeobecná sestra, dále posluchačům prvního a druhého ročníku navazujícího magisterského programu Ošetřovatelství. Distribuce dotazníku probíhala tištěnou i elektronickou formou. Z oslovených 151 respondentů bylo navráceno 105 dotazníků, z tohoto počtu nemohlo být použito 7 dotazníků pro nekorektnost vyplnění. Celkem tedy bylo použito 98 (65%) dotazníků. Hlavním cílem diplomové práce je zjištění vnímání (percepce) lékařů z pohledu studentů Zdravotně sociální fakulty Jihočeské univerzity v Českých Budějovicích na základě absolvování odborné praxe. Hladina výsledků s názory na vnímání lékaře na odborné praxi, se pohybuje ve dvou třetinách kladných odpovědí. Na základě těchto výsledků je možné konstatovat, že hypotéza H1 : Studenti mají dobrou zkušenost ve spolupráci s lékaři na odděleních Nemocnice České Budějovice, byla potvrzena. Všechny odpovědi , které se týkaly vnímání statusu studentů na odborné praxi, lze shrnout do základních tří táborů. Ti, kteří vnímají svůj status neutrálně 40% (40), studenti, kteří vnímají svoji pozici pozitivně 29%(28) a posluchači, kteří jsou spíše antagonistického názoru 31% (30). Na základě uvedených výsledků byla hypotéza H2, Studenti vnímají během odborné práce své zapojování do týmu jako komplexní, nepotvrzena. Vyhodnocení a prezentace výsledků sémantického diferenciálu potvrdilo hypotézu H3: Studenti mají předsudky k lékařům. Analýza výsledků jednotlivých ročníků potvrdila přítomnost jak negativních, tak i pozitivních předsudků, nicméně po celkovém zpracování výsledků jsou předsudky pouze pozitivní. Hypotéza H4, která se zabývala vztahem věku studentů a frekvencí předsudků vůči lékařům, se nepotvrdila. Tuto skutečnost lze jednak konstatovat na základě analýzy výsledků, ze kterých je patrné, že frekvence předsudků nemá descendentní charakter, ale mění se jejich kategorie a dále na základě statistického zpracování dat pomoci Chí {--} kvadrát(squer) testu, které nepotvrdilo závislost věku a předsudků. Diplomová práce by mohla posloužit jako vodítko pro další výzkum týkající se postavení a vnímání studentů, všeobecných sester a lékařů. Na základě vlastní zkušenosti bych jako autor doporučil z důvodu adekvátního statistického zpracování získaných dat větší zastoupení respondentů ve vzorku.
|
|
Domácí násilí v ČR z pohledu práva a profesí
HLEDÍKOVÁ, Veronika
V uplynulých letech jsme se v českém právu konečně dočkali několika změn v oblasti domácího násilí. Mám na mysli změny legislativní, ale i změny v přístupu pomáhajících a dalších profesí, které se s problémem domácího násilí setkávají. Cesta to byla dlouhá a zdaleka není u cíle. Svůj, řekla bych, největší podíl na těchto změnách mají neziskové organizace, které se v této problematice angažují již řadu let. Ve své práci jsem šla cestou změn a těch, kteří je uvádějí v praxi. V první části jsem se zaměřila na změny v legislativě, další část jsem věnovala profesím, které se zabývají touto problematikou, část jsem také věnovala neziskovým organizacím a statistickým údajům.
|
|
Úloha radiologického asistenta při embolizacích
KŘÍŽOVÁ, Pavlína
Za radiologického asistenta je považován vzdělaný zdravotnický pracovník připravený k vykonávání náročných prací ve zdravotnických oborech. Jedním z nich je radiodiagnostika a její významný obor intervenční radiologie, kde vykonává velmi odpovědnou práci. Komunikuje s pacienty, spolupracuje s lékařským personálem a ovládá složité angiografické zařízení. Proto je důležité, aby měl speciální odbornou přípravu a požadované vlastnosti. Radiologickým asistentem se stane člověk po absolvování specializovaného vzdělávacího programu, který se v současnosti studuje na vysoké škole a je ukončený titulem Bc., psaným před jménem. Při studiu získává znalosti a schopnosti z oblasti radiodiagnostiky potřebné pro praxi na pracovištích intervenční radiologie. Při teoretické i praktické výuce si osvojuje znalosti i dovednosti v oblasti přístrojové techniky (angiografické přístroje), potřebných IT technologií (NIS, PACS), získává anato-mickou orientaci ve vyšetřované oblasti, učí se od lékařského personálu nejnovější postupy při embolizační technice, orientuje se v instrumentáriu, zná používané kontrastní látky a nežádoucí reakce na ně a umí při nich podat první neodkladnou pomoc. Nelékařský pracovník, který spolupracuje při provádění embolizací, by měl mít i následující schopnosti: komunikační dovednosti - spolupráce s lékařským personálem a pacienty, empatie - informovanost pacienta, zvládání stresových situací. Práce s nemocným člověkem vyžaduje psychologický správný individuální přístup a striktní dodržování zásad zdravotnické etiky. Embolizace je způsob uzavření jedné nebo více cév, které způsobují více škody nežli užitku. Lze použít různých materiálů / látek, podle toho, zda má být cévní okluze dočasná nebo trvalá, nebo jestli jde o léčení malých nebo větších cév. Látka je zaváděna katetrem, jehož konec je v nebo u cévy, jež má být uzavřena. Tento přístup může být využit jak pro kontrolu nebo prevenci abnormálního krvácení, tak pro uzavření cév zásobujících rostoucí nádor (tumor). Terapeutická embolizace může také sloužit k eliminování (odstranění) arteriovenózní malformace (AVM), abnormálního propojení tepny a žíly. Termín "embolizace" je odvozen od embolu, což může být objekt, který cirkuluje v krvi, dokud se neusadí v cévě - v tomto případě syntetická látka nebo medikace speciálně vytvořená k uzavření cév.
|
|
Vliv farmaceutických společností na rozhodování lékaře při poskytování zdravotní péče
KOCUMOVÁ, Zdeňka
Diplomová práce se zabývá aktuální problematikou vztahů mezi výrobci léčiv a lékaři. Jejím cílem je zjistit, jaký vliv mají farmaceutické společnosti na rozhodování lékaře v rámci poskytování zdravotní péče, podle čeho se lékaři rozhodují při výběru léčiva a zda existují rozdíly v jednotlivých specializacích. Na základě poznatků získaných při výzkumu si práce klade za cíl vytvořit námět ke změnám v oblasti právní úpravy ve vztahu lékaře a farmaceutické firmy a sestavení nových pravidel. Úvodní teoretická část popisuje roli lékaře a farmaceutických firem v současném systému zdravotní péče. V praktické části je popsána metoda kvalitativního výzkumu, charakteristika výzkumného souboru i prostředí a jsou zde prezentovány výsledky standardizovaných rozhovorů s využitím přímých citací. Diskuze je zaměřena na komparaci výsledků práce s názory redaktorů mediálních článků spojené s vlastním názorem autorky. V závěru práce jsou pospána již existující pravidla a autorkou doporučena některá opatření vedoucí ke změnám v postojích veřejnosti. Je zde nastíněn i další problém, který přesahuje rámec diplomové práce a mohl by být námětem pro další výzkum. Na základě shromážděných dat je na závěr práce stanovena hypotéza pro potencionální kvantitativní výzkum. Přínos diplomové práce shledávám v možnosti vyjasnění komplikovaných vztahů mezi lékaři a výrobci léčiv u odborné i laické veřejnosti.
|