|
Vliv rodiny při začleňování mladšího klienta s DM I.typu do běžného žvota
PETRÁKOVÁ, Petra
Tato bakalářská práce s názvem Vliv rodiny při začleňování mladšího klienta s DM I.typu do běžného života se zabývá problematikou diabetu mellitu I.typu jeho vliv a dopad na fyzickou, psychickou a sociální oblast života dítěte i celé jeho rodiny. Problematika diabetu mellitu je v dnešní době poměrně hodně diskutované téma. I podle Světové zdravotnické organizace WHO se celkový počet diabetiků na světě odhaduje na 100 milionů, v Evropě na 10 milionů. V celé zemi tak žije přibližně kolem 2000 dětí, kterým nezbývá nic jiného než se se svou nemocí vyrovnat a naučit se s ní žít. Velmi důležitou roli tak hraje převážně edukace jak samotného dítěte, tak jeho okolí, zejména rodiny a školy.
|
|
Informovanost stomiků před operačním výkonem
SOUKUPOVÁ, Alena
V této bakalářské práci se zabýváme informovaností stomiků před operačním výkonem. Informovanost a edukaci považujeme za nedílnou součást kvalitní a profesionální péče o pacienta. Pokud je pacient dostatečně a srozumitelně informován, stává se tak součástí léčebného, diagnostického a celého zdravotnického procesu a přejímá tak aktivní roli v péči o své zdraví. Cílem naší práce bylo zjistit, jak jsou stomičtí pacienti před výkonem informováni, zmapovat edukační proces a porovnat informace u plánovaného a akutního výkonu. K dosažení cílů jsme si zvolili kvantitativní metodu, pomocí anonymního dotazníku. Jako respondenty jsme oslovili stomické pacienty. Z výsledků jsme zjistili, že i když se informovanost od let minulých dost zlepšila, jsou v mnohých případech stále ještě nedostatky. Pacienti některým informacím buďto nerozumí nebo jsou pro ně nedostačující. Jak jsme očekávali, pacienti, přicházející k plánovanému výkonu, mají informací více než pacienti, přicházející v akutních případech. Ale i přesto, že je výkon akutní, měl by být pacient stručně informován a edukován. Edukační proces před resekčním výkonem je opět kvalitnější u plánovaných výkonů. Bohužel jsou pacienti, přicházející k akutní operaci, o tuto edukaci ochuzeni. Díky edukačnímu procesu se může pacientův strach snížit a jeho představa o budoucím životě je jasnější.
|
|
Edukační činnost v oblasti primární prevence sociálně patologických jevů na druhém stupni základních škol a nižším stupni víceletých gymnázií
PINESOVÁ, Stanislava
Bakalářská práce s názvem ,,Edukační činnost v oblasti primární prevence sociálně patologických jevů na druhém stupni základních škol a nižším stupni víceletých gymnázií`` se zabývá tím, jak by měla probíhat správná edukace žáků ve školách. Jaké protidrogové programy fungují ve znojemském regionu, jestli se školy řídí Rámcovým vzdělávacím programem, jak funguje Minimální preventivní program na školách a co je to primární prevence. Cílem práce je zhodnotit jak je realizována primární prevence patologických jevů ve školách na okrese Znojmo. K tomuto cíli jsou stanoveny tři hypotézy. První hypotéza se zaměřila na to, zda je edukace žáků v oblasti primární prevence dostatečná. Druhá hypotéza se zaměřila na to, zda ve školách realizují Minimální preventivní program učitelé těchto škol a třetí hypotéza byla zaměřena na to, jak často si školy zvou ke spolupráci na realizaci Minimálního preventivního programu odborníky. Data byla získána dotazníkovým šetřením a rozhovorem s pedagogy. Dotazníkové šetření probíhalo na pěti školách na okrese Znojmo - na třech základních školách (ZŠ Kravsko, ZŠ Šumná a ZŠ Václavské náměstí), na jedné základní škole praktické (ZŠ praktická Znojmo) a jednom víceletém gymnáziu (osmileté gymnázium Znojmo). Šetření bylo vedeno jak mezi žáky, tak mezi pedagogy. Skladba otázek byla taková, že se odpovědi žáků a pedagogů mohly navzájem potvrzovat či vyvracet. Z provedeného šetření tedy vyplývá, že edukace žáků na školách v oblasti primární prevence patologických jevů je nedostatečná, učitelé i žáci uvedli, že protidrogová prevence probíhá ve vyučovacích hodinách minimálně. Ve školách realizují Minimální preventivní programy učitelé těchto škol. Školy zvou ke spolupráci na realizaci Minimálního preventivního programu odborníky 1-2x ročně, jen ve výjimečných případech častěji. Žáci i pedagogové by uvítali častější protidrogové přednášky.
|
|
Informovanost veřejnosti o diabetu mellitu
KNÍŽOVÁ, Kateřina
Diabetes mellitus patří k frekvenotvaným onemocněním dětského i dospělého věku. nedostatek informací o této chorobě a neuspokojivá kompenzace diabetu vede k rozvoji pozdních komplikací, které mají nepříznivý dopad na kvalitu života člověka i jeho rodiny a znamenají ekonomický problém pro celou společnost. Diplomová práce je zaměřena na základní charakteristiku choroby, příznaky, diagnostiku a léčbu. Podorbněji jsou popsány komplikace choroby včetně rad pro pacienty samotné a jejich prevence. Zdůrazněny jsou také sociální aspekty (pracovní zařazení diabetika, invalidita a snížená pracovní schopnost, řízení motorových vozidel). Výzkumná část obsahující 18 otázek si klade za cíl zjistit, do jaké míry je česká veřejnost informována o problematice tohoto onemocnění. Zjišťuje rovněž možnosti zisku informací u sosb různého věku a bydliště (město-vesnice) týkající se diabetu. V rámci výzkumu byly stanoveny tyto hypotézy: 1. Osoby starší 50 let jsou o diabetu informovány lépe než osoby maldšího věku. 2. Osoby žijící ve městě mají lepší přístup k informacím týkajících se diabetu než osoby žijící na vesnici. Data byla získána dotazníkovým šetřením, jehož se zúčastnili respondenti starší 18 let. Sběr dat probíhal v Lázních Bechyně s.r.o. Na dotazník odpovědělo 58 % žen a 42 % mužů.
|
|
Edukace těhotných žen s gestačním diabetes mellitus
NEČINOVÁ, Jaroslava
První teoretická část práce se zabývá problematikou nemoci gestačního diabetes mellitus z pohledu sociologie a medicíny. Druhá část teorie obsahuje charakteristiku edukace a edukační proces u těhotných žen v jednotlivých fázích gravidity, v době porodní a poporodní. Empirická část práce, která je založena na kvantitativním výzkumu a anonymním dotazníkovém šetření, prověřuje podle daných hypotéz kvalitu vědomostí a formu současné edukace respondentek v souvislosti s onemocněním, poskytuje informace o jejich věkovém složení, životním stylu a úrovni kompenzace gestačního diabetu.
|
|
Hranice arteterapie a artefiletiky
ŘEHÁKOVÁ, Petra
Bakalářská práce se věnuje komparaci dvou významných metod zabývajících se expresivním výtvarným projevem člověka ? arteterapie a artefiletiky. V první rovině se zabývá teoretickým vymezením obou přístupů, nastiňuje jejich historický vývoj. Dále popisuje jejich charakteristické prvky a procesuální modely, které prezentuje v přehledných obrazových schématech. V další rovině sleduje specifika těchto oborů a pokouší se je rozlišit z hledisek jejich využití na poli výchovně-vzdělávacím a terapeutickém. Cílem studie je navržení klasifikační oblasti pro určení hranic arteterapie a artefiletiky za pomoci vymezení shodných a rozdílných oblastí těchto oborů.
|
|
Možnosti zapojení edukační činnosti sestry ve veřejném zdravotnictví
HOSPODÁŘOVÁ, Lenka
Téma mé práce ,,Možnosti zapojení edukační činnosti sestry ve veřejném zdravotnictví`` jsem si zvolila, protože edukace tvoří velkou část profesionální činnosti zdravotní sestry, je tedy podstatným aspektem ošetřovatelské praxe. Edukační proces nebo-li edukace je činnost, kdy se nějaký člověk učí a jiný mu učení umožňuje, tedy vyučuje. Probíhá v nějakém edukačním prostředí, což je dáno fyzikálními podmínkami (čekárna, speciální edukační místnost, školní třída apod.), dále přítomnými lidmi a jejich psychosociálními vztahy. Edukace pomáhá k naplnění preventivních cílů moderního ošetřovatelství. Způsob jak toho dosáhnout je v cílené primární péči, kdy se sestry zaměří na identifikaci zdravotních rizik a jejich následnou eliminaci s aktivním zapojením klienta do péče o sebe samotného s pomocí sestry a lékaře. Proto je důležité, aby sestra edukátorka byla dostatečně vzdělaná a mohla edukaci kvalitně provádět. Pro uskutečnění výzkumu v rámci mé bakalářské práce bylo použito kvantitativního výzkumného šetření, kdy byla použita metoda dotazování, technika dotazníku. Dotazník byl anonymní. Výzkumný soubor tvořily všeobecné sestry pracující v ambulantních zařízeních ve městech Jindřichův Hradec a České Budějovice. Tato práce si kladla za cíl zjistit možnosti využití role sestry edukátorky ve veřejném zdravotnictví. Byly stanoveny čtyři hypotézy. H1 zněla: Role sestry edukátorky je možné využít ve veřejném zdravotnictví. H2 Sestry mají zájem o uplatnění role sestry edukátorky ve veřejném zdravotnictví. H3 Sestry vnímají roli sestry edukátorky za podstatnou v systému veřejného zdravotnictví a H4 O roli sestry edukátorky má zájem vedení organizací systému veřejného zdravotnictví. Všechny čtyři hypotézy byly potvrzeny. Cíl práce byl splněn. Výzkum ukázal, že o edukaci mají zájem sestry, jejich nadřízení a také klienti. Edukace se tak stává zásadní pro veřejné zdravotnictví, které je povinné pružně reagovat na potřeby klientů. Práci je možné využít jako návod pro studenty i pracující sestry, jak vykonávat hodnotnou edukaci, jaké použít pomůcky, materiály a jak by měly správně vypadat.
|
|
Edukační postupy v chirurgických oborech
KADLECOVÁ, Iveta
Edukační postupy v chirurgických oborech zahrnují nejen vzdálenou i bezprostřední předoperační i pooperační edukaci klienta, ale i přípravu klienta na vyšetření. V práci byly stanoveny dva cíle. Cíl 1: Zjistit, zda sestry v chirurgických oborech edukují klienty v průběhu hospitalizace na chirurgickém oddělení. Cíl byl splněn. Sestry edukují klienty v průběhu hospitalizace na chirurgickém oddělení. Cíl 2: Zjistit, jaké edukační postupy jsou sestrami v chirurgických oborech využívány. Tento cíl byl také splněn. Sestry k edukačním postupům používají především: rozhovor, praktický nácvik, informační brožury, letáky, příručky. Byly stanoveny 2 hypotézy. Hypotéza 1: Domnívám se, že sestry v chirurgických oborech edukují klienty, kteří jsou hospitalizováni na chirurgickém oddělení, byla potvrzena. Hypotéza 2: Domnívám se, že sestry v chirurgických oborech využívají nejčastěji k edukačním postupům rozhovor, byla rovněž potvrzena.
|
|
Význam selfmonitoringu u dětských diabetiků
PAPOUŠKOVÁ, Helena
V šetření jsme se zaměřili na děti z jedné endokrinologické ambulance. Oslovili jsme šest respondentů pro kvalitativní šetření. Byly zvoleny tři cíle: C1: Zjistit, jaký význam má pro pacienty pravidelné sledování glykémií. C2: Zjistit, zda jsou schopni pacienti dětského věku dodržovat léčebný režim. C3: Zjistit, zda zajištění informovanosti rodičů, učitelů, pracovníků kuchyňského provozu, instruktorů při zájmových činnostech ovlivňuje péči o dětské pacienty s diabetem.
|
|
Hormonální léčba u žen, předsudky a informovanost
BUDÍNOVÁ, Eva
Hormonální léčba je nezbytnou součástí léčby moderní ženy. Setkává se však s odmítáním a negativními postoji žen z důvodu neinformovanosti a předsudků. Nedostatek informací, nebo informace získané od laických zdrojů způsobují pověry a negativní postoje se pak obtížně vyvrací. Ke sběru dat byla použita kombinace kvantitativního a kvalitativního šetření. Kvantitativní výzkum probíhal pomocí anonymních dotazníků v gynekologické ordinaci Mudr. Koubkové v Táboře. Zjišťovány byly identifikační údaje a obecná informovanost o hormonální terapii. Bylo rozdáno 110 dotazníků, z toho 95 bylo do výzkumu zařazeno. Kvalitativní šetření proběhlo formou rozhovoru se sestrami z gynekologických ambulancí v Táboře. V bakalářské práci byl zjišťován stav informovanosti a důvody odmítání hormonální léčby, což bylo také stanoveno v cílech práce (bylo jich pět), které se výsledky výzkumného šetření splnily. Stanoveno bylo pět hypotéz. První, druhá a třetí hypotéza měla potvrdit, že ženy mají negativní názory na hormonální léčbu, zaujímají negativní postoj k léčbě, a přistupují k hormonální léčbě negativně na základě předsudků. Tyto hypotézy byly potvrzeny. Negativní postoje žen a odmítání pramení z nedostatku informací, nebo z informací, které získají od nesprávných zdrojů. Předsudky souvisí s nepřesnými informacemi, které ženy získají od laického okolí. Čtvrtá a pátá hypotéza měla potvrdit, že ženy s vyšším vzděláním přistupují k hormonální léčbě pozitivněji, než ženy se základním vzděláním a výše vzdělání má vliv na přístup k hormonální léčbě, a že ženy s nižším věkem jsou k hormonální léčbě přístupnější, než ženy středního a vyššího věku. Tyto hypotézy potvrzeny nebyly. Byly stanoveny čtyři výzkumné otázky. První a druhá, se ptaly na problémy žen užívajících hormonální terapii. Třetí a čtvrtá, jakým způsobem se podílí sestra na podávání informací o hormonální terapii v ordinaci praktického gynekologa a jak je možné tento deficit informací doplnit. Všechny výzkumné otázky byly zodpovězeny. Z šetření vyplynulo, že ženy se s dotazy obracejí na lékaře, ale také na přátele a hledají informace na internetu, či jinde. Vliv na rozhodování se o hormonální léčbě mají na ženu partneři, sdělovací prostředky, přátelé, a jiní. Ženy potvrdily nedostatek informací a zájem získat informace o hormonální léčbě. Pověry a negativní názory žen pramení z nedostatku informací. Hormonální léčba je nezbytnou součástí moderní zdravé ženy, a proto je třeba poskytnout ženám dostatek informací, aby se zabránilo vlivu pověr a informací od laických zdrojů. Výsledky práce budou použity k seznámení zdravotníků s problematikou neinformovanosti a vlivu pověr a k následnému zlepšení podávání informací ženám {--} klientkám.
|