|
Biology of the Root-Parasitic Rhinanthoid Orobanchaceae
TĚŠITEL, Jakub
Evolution, physiology and ecology of root-parasitic Rhinanthoid Orobanchaceae was investigated with special emphasis on understanding biology of hemiparasitism. The research was based on a wide range of methods including molecular hylogenetics, cultivation experiments, stable isotope analysis, electron icroscopy, geometric morphometrics and flow-cytometry.
|
|
Pohled křesťanské etiky na problematiku somatických a germinálních zásahů do lidského genomu za účelem vylepšit parametry druhu Homo Sapiens Sapiens
HLINÁK, Jiří
První část je spíše deskriptivního charakteru a uvádí čtenáře do genetiky jako vědy. Nastiňuje principy, ze kterých genetika vychází, historický vývoj, objevy nejdůleţitějších zákonitostí a posléze i aplikace, které se jiţ v současnosti běţně pouţívají. Následuje rozdělení genových technik na jednotlivé zóny, abychom se nakonec zaměřili na zónu, kterou si tato práce vytkla za cíl popsat {--} manipulace s člověkem. Závěr první části se pak soustředí na teoretické aspekty touhy měnit člověka a popis praktických cílů, kterých bylo jiţ dosaţeno. Tečkou za první částí je pak popis regulujících opatření v této oblasti. Jde jak o vyjádření církevních představitelů, tak o postoj civilního práva, regulace vycházející ze strany samotných vědců i o intervence veřejnosti. [88] Druhá část se pak zaměřuje přímo na rozbor jednotlivých etických rizik, která z pouţívání genových technologií v humánní oblasti vyplývají. Nejprve jsou nastíněny principy katolické etiky, se kterými jsou postupně konfrontovány jednotlivé naděje genetického vylepšování člověka. Práce dochází k závěru, ţe z křesťanského hlediska vylepšování člověka pomocí manipulace s jeho genomem není obhajitelné.
|
| |
|
Identifikace genů chromosomu Z pro studium evoluce pohlavních chromosomů motýlů
PROVAZNÍK, Jan
U motýlů se vyskytuje konstituce pohlavních chromosomů ♀WZ/♂ZZ, nebo její varianty. Nerekombinující chromosom W je tvořen převážně heterochromatinem, obsahuje repetitivní DNA a nenese téměř žádné geny. Jeho využití pro studium evolučních dějů je tedy omezeno díky rychlé divergenci. Naproti tomu chromosom Z se podobá autosomům, je tedy bohatý na geny a tudíž lze předpokládat, že je více konzervován. Tato práce je přehledem dostupných sekvencí genů nesených chromosomem Z s cílem shromáždit informace o vhodných kandidátech pro studium evoluční historie pohlavních chromosomů motýlů. V práci je též diskutováno použití pohlavně vázaných genů pro ověření současných hypotéz o původu motýlího chromosomu W.
|
|
Evoluce sociality u promyk (\kur{Herpestidae, Carnivora})
MICHÁLKOVÁ, Jana
V této studii jsem sestavovala matici 48 ontogenetických, reprodukčních, ekologických a behaviorálních znaků u promykovitých. Pro rekonstrukci ancestrálních znaků u předka promykovitých jsem použila metodu Parsimonní optimizace, na které jsem dále testovala jaký vliv mají ekologické faktory na změny těla v evoluci sociality u promykovitých.
|
|
Evoluce zbarvení v řádu hrabavých
VALENZOVÁ, Zdeňka
V práci jsou analyzovány prvky zbarvení pokročilejších skupin řádu Galliformes (Numididae, Odonthophoridae and Phasianidae). Testován je vliv biologie a ekologie na vznik sexuálního dichromatismu a pestrosti.
|
|
Problematika šikany na základní škole, možnosti prevence a řešení
KNÍŽKOVÁ, Jana
Svou práci, která pojednává o problematice šikany, jsem pojala ryze teoreticky. Účel vidím v tom, že ji jakýkoli pedagog, ať už budoucí či stávající, může použít jako pomocné vodítko v momentě, kdy se ocitne v situaci, kdy bude muset tento jev řešit mezi svými svěřenci. Práce je zpracována na základě příslušné prostudované literatury. Opírá se především o publikace autorů zabývajících se touto problematikou a o publikace, které s tímto tématem souvisejí.
|
|
Historický vývoj pohledu na podstatu světla
ANDERL, Jan
Základem práce je vytvořit odborný text, který by mohl sloužit jako studijní materiál pro pochopení vývoje názorů na podstatu světla dalším studentům. Práce je složena z pěti částí. Každá část vysvětluje pohled vědců na podstatu světla z určité doby. Část první se vztahuje k období Antiky - období prvních sporů o podstatě světla. Druhá část se vztahuje k období od pátého století (Optická teorie) po století devatenácté (Youngova teorie). Třetí část se vztahuje ke století dvacátému. Čtvrtá část se vztahuje k současnosti, nejnovějším výzkumům a pracím v oblasti světla. Pátá část je tvořena životopisy nejvýznamnějších osobností zabývajících se otázkou podstaty světla.
|
| |
| |