|
Vnímání prostoru v českých cestopisech 15. století
Bažant, Vojtěch ; Nejedlý, Martin (vedoucí práce) ; Soukup, Pavel (oponent)
Práce analyzuje formy literárních reprezentací vnímání prostoru v českých cestopisech 15. století. S ohledem na žánrové zařazení cestopisů a skrze dílčí tematické celky se studie snaží postihnout jednu stranu mentality cestovatelů pozdního středověku. Pojem vnímání prostoru představuje způsoby chápání a vnímání světa kolem sebe. To pomáhá pochopit, jak cestovatelé konfrontovali zažité stereotypy s osobní zkušeností. Práce se zároveň sleduje vztah lidského myšlení a přírody, fenomény, jež mají stejně významný vliv na vytváření kulturní krajiny a formování cestopisného vyprávění o místech.
|
| |
|
"Voyage d'Outremer" Bertrandona de la Broquière jako historický pramen
Srncová, Karolina ; Nejedlý, Martin (vedoucí práce) ; Svátek, Jaroslav (oponent)
Bakalářská práce "Voyage dOutremer Bertrandona de la Broquire jako historický pramen" se zabývá cestopisnou relací burgundského diplomata a zvěda Bertrandona de la Broquire, zachycující jeho putování Svatou zemí, Sýrií a Osmanskou říší v letech 1432-1433. Na pozadí ideologického proudu pozdních kruciát a burgundského dvora, který byl jeho výrazným nositelem, zkoumá šíře a limity pozdněstředověké náboženské tolerance a kulturní otevřenosti.
|
|
Jan Hus, husitství a husitské války
Soukup, Daniel ; Jaluška, Matouš
Soubor textů, které se v rámci 600. výročí upálení Jana Husa v Kostnici zaměřují na ohlas jeho učení a celého husitského hnutí v kultuře 15. věku, ale i následujících staletí, přináší interdisciplinární přesahy a kombinuje medievistická témata se studiem druhého života Jana Husa a jeho následovníků.
|
|
Linguistic analysis of German Pericopes in a manuscript of the beginning of 15th century from České Budějovice
ŽŮRKOVÁ, Kristýna
Předkládaná diplomová práce analyzuje zvláštní skupiny sloves vyskytujících se v německém liturgickém textu, který byl zapsán v dominikánském klášteře v Českých Budějovicích. První část práce podává informace o dominikánském klášteře v Českých Budějovicích a rukopisu jako takovém. Na ni navazuje ediční zpracování rukopisu. Hlavní část se zaměřuje na rozbor těchto skupin sloves: Präteritopräsentien, Wurzelverben, Kontrahierte Verben a na analýzu sloves wollen a werden. Pozornost je také věnována nářečním rysům textu, neboť rukopis byl ovlivněn bavorským dialektem, což prokázala analýza slovesných tvarů.
|
|
Fresková výmalba zámku v Žirovnici
SEVEROVÁ, Markéta
Nástěnná výmalba zámku v Žirovnici je považována za jedno z nejzajímavějších a nejrozsáhlejších děl 15. století, díky kterému se tehdejší majitel Žirovnice, kutnohorský důlní podnikatel Vencelík z Vrchovišť, zařadil mezi své urozené jihočeské sousedy. Na výzdobu svého nového sídla si povolal malíře vynikajících kvalit, který je v uměleckohistorické literatuře doposud nazýván Mistrem nástěnné žirovnické malby. S tímto autorem je spojována také výzdoba na zámku v Jindřichově Hradci, jisté analogie vykazují také nástěnné malby na hradě Švihově. Kvůli původu objednavatele této originální středověké zakázky, je v souvislosti s žirovnickou výzdobou zmiňována Smíškovská kaple v chrámu sv. Barbory v Kutné Hoře. Zámek Žirovnice se dodnes pyšní velmi dobře dochovanou výmalbou v tzv. Zelené světnici, která je považována za ustálený typ světského interiéru pozdně gotického období, a tudíž se na ni pohlíží jako na nejvýraznější hmotný projev mentality české šlechty pohusitského období. Jednu z prvních tzv. Zelených světnic najdeme na zámku v Blatné a také na hradě Zvíkově.
|