|
Epidemiologické modely
Machalová, Monika ; Šremr, Jiří (oponent) ; Opluštil, Zdeněk (vedoucí práce)
Epidemiologické modely a jejich analýza je nepostradatelným nástrojem pro studium, porozumění a omezení šíření epidemie. Jedná se o disciplínu, ve které se snažíme odpovědět na otázky typu, jak dlouho epidemie potrvá, jaký bude její průběh, nebo v jaké míře zasáhne populaci. Existuje velké množství modelů a přístupů, jak tyto epidemie a jejich chování popsat. V této práci se věnujeme modelům, které jsou popsány soustavou diferenciálních rovnic, a tyto modely analyzujeme z hlediska stability.
|
|
Dopad epidemie COVID-19 na ekonomickou výkonnost podniku
HÝKOVÁ, Simona
Bakalářská práce analyzuje výkonnost vybrané firmy s využitím relevantních nástrojů. Cílem práce je zjistit vliv epidemie COVID-19 na ekonomickou výkonnost podniku a navrhnout vhodná opatření. V práci jsou uvedena teoretická východiska obsahující definice výkonnosti podniku, faktory ovlivňující ekonomickou výkonnost a metody výpočtu finanční analýzy. Nejprve je stručně představena společnost Bosch Powetrain s.r.o. a následně jsou popsány použité finanční metody. Finanční analýza zahrnuje výpočty zadluženosti, rentability a likvidity a data pro výpočty byla poskytnuta společností. Na závěr jsou shrnuty výsledky analýzy a popsána navrhovaná opatření ke zlepšení hospodaření.
|
| |
|
Epidemické modely s vakcinací a behaviorálními změnami
LUNGA, Petr
Práce se věnuje kompartmentovým modelům používaným v matematické epidemiologii k modelování dynamiky infekčních onemocnění. Cílem práce bylo seznámit se se základními principy a metodami, které jsou v tomto oboru využívány a naučit se samostatně vytvářet modely a správně interpretovat jejich výsledky. První dvě kapitoly se věnují úvodu do problematiky a tzv. SIR modelům, které jsou základním nástrojem epidemiologického modelování. Další kapitoly obsahují rozšíření základních modelů o vakcinaci a změny chování v populaci. V poslední kapitole jsou dva vlastní modely, které využívají principy z předchozích kapitol. Modely v celé práci jsou simulovány v programu AnyLogic.
|
|
Plánování a řešení opatření k ochraně obyvatelstva ve vybraných územních samosprávných celcích
RYTÍŘOVÁ, Karolína
Cílem této diplomové práce je analýza plánování a řešení k ochraně obyvatelstva za epidemie koronavirem SARS-CoV-2 a komparace v obcích s rozšířenou působností Libereckého kraje. Teoretická část je zaměřena na ochranu obyvatelstva a dále je zde nastíněna problematika celosvětové pandemie koronavirem SARS-CoV-2. Výzkumná část je provedena formou řízených rozhovorů s šesti pracovníky z oblasti krizového řízení v Libereckém kraji. Po získání dat z rozhovorů následuje provedení SWOT analýzy a interpretace výsledků. Výzkum poukazuje na vážný problém s nedostatkem osobních ochranných pomůcek a desinfekčních prostředků na začátku epidemie v Libereckém kraji. Na druhou stranu kladně poukazuje na efektivní komunikaci jednotlivých ORP se svými obcemi a na dobrou dostupnost informací pro obyvatelstvo. Na základě získaných dat a provedené SWOT analýzy je vybrána strategie spojenectví, která využívá příležitosti k odstranění nebo ke zmírnění slabých stránek plánování a řešení. Diskuze shrnuje průběh plánování a řešení opatření k ochraně obyvatelstva, případné porovnání mezi jednotlivými ORP a návrh ke zlepšení pro další podobné situace.
|
|
Zajištění bezpečnosti na základních/ středních školách v Ústí nad Labem
GRUNTOVÁ, Petra
Tématem této diplomové práce je "Zajištění bezpečnosti na základních a středních školách v Ústí nad Labem". Práce se skládá z teoretické a praktické části. Teoretická část se zabývá kapitolami bezpečnost a ochrana zdraví na školách, vzdělání a vzdělávání, vybraná infekční onemocnění, hygienická opatřeními na školách a ochranné pomůcky. Výzkumná část byla zpracována pomocí kvalitativního výzkumu. Cílem této diplomové práce je zhodnocení nezbytných opatření k zamezení šíření infekčních onemocnění ve vybraných základních a středních školách. Byly sestaveny čtyři následující výzkumné otázky: 1. Jak jsou na vybraných základních/středních školách řešena opatření k zamezení šíření infekčních nemocí? 2. Jak často se na základních/středních školách vyskytují infekční onemocnění a jaká je prevence jejich přenosu? 3. Jakým způsobem jsou děti informovány a poučeni o prevenci přenosu infekčních onemocněních? 4. Jaký je přístup pedagogů a dalšího personálu školy k zajištění bezpečnosti týkající se přenosu infekčních onemocnění? Sběr dat probíhal formou polostrukturovaných rozhovorů, které byly realizovány s učiteli základních a středních škol. Výzkumný soubor se skládá z 20 probandů, jejichž výběr byl záměrný. Výzkum byl realizován během měsíců března a dubna roku 2022 a byl ukončen v době teoretického nasycení. Tématy rozhovorů byly: hygienická opatření, epidemie covid 19, informování žáků a studentů a prevence přenosu infekčních onemocnění. Celkem byly zpracovány čtyři hlavní kategorie, ze kterých vycházejí podkategorie a kódy. Z provedeného výzkumu bylo zjištěno, že nezbytná opatření na školách byla zajištěna, většinou dle opatření vlády. Opatření byla dostačující pro zamezení přenosu infekce.
|
|
Nestátní neziskové organizace podílející se na řešení epidemie COVID-19 v Jihočeském kraji
RŮŽIČKOVÁ, Eliška
V průběhu první vlny epidemie COVID-19 byla všem členům Panelu nestátních neziskových organizací Jihočeského kraje dne 20. března 2020 doručena SMS s pokynem hejtmanky k aktivaci. Tato aktivace trvala 2 měsíce, do dne 27. května 2020. Role nestátní neziskových organizací a jejich koordinace pomocí Panelu byla při řešení epidemie nezastupitelná. Všichni dobrovolníci a zaměstnanci sdružení riskovali své zdraví ve prospěch občanů Jihočeského kraje. Pomáhali těm nejzranitelnějším ze společnosti a vyzvali množství dobrovolníků z veřejnosti, aby se zapojili do potřebné pomoci. Diplomová práce se zabývá analýzou zapojení nestátních neziskových organizací v Jihočeském kraji při řešení první vlny epidemie COVID-19 a analýzou zkušeností vedoucích pracovníků a dobrovolníků nestátních neziskových organizací při řešení krizové situace. K zodpovězení výzkumných otázek byl proveden kvalitativní výzkum formou polostrukturovaných rozhovorů se zástupci jihočeských nestátních neziskových organizací. Data získaná výzkumem a provedeného šetření byla vyhodnocena pomocí SWOT analýzy a pro srovnání byl sestaven tzv. Fullerův trojúhelník. Na základě vyhodnocení získaných dat lze konstatovat, že NNO byly schopné na nastalou situaci zareagovat rychle a že Panel NNO JčK zajišťoval pomoc s distribucí roušek, dezinfekce, zajišťoval desinfekci veřejných prostor, dodávky nákupů, poskytovaní koordinační podpory terénních a doprovodných aktivit, obsluhování informační linky na krajském úřadě JčK, zřízení karanténních míst pro lidi bez domova a tvorbu manuálů pro práci s dobrovolníky. Vedoucí pracovníci i dobrovolníci hodnotili první vlnu epidemie jako období nejistoty, dezinformací a nedostatku osobních ochranných prostředků. Koordinátor Panelu NNO JčK podotkl, že ze strany kraje byly zadávány ostré úkoly, na které nebyli dostatečně připraveni. Většina pracovníků NNO vnímá zkušenost s epidemií jako základ pro změny v systému fungování organizací do budoucna. Závěry plynoucí z diplomové práce budou využity jako podklady ke zpětné vazbě pro Panel NNO JčK, Oddělení krizového řízení Jihočeského kraje a Oddělení krizového řízení HZS JčK.
|
|
Vliv koronavirové epidemie na trh práce v příhraničních regionech České republiky
TÍCHOVÁ, Michaela
Tato bakalářská se zabývá vývojem nezaměstnanosti v příhraničních okresech před vypuknutím epidemie COVID-19 a v průběhu epidemie, kdy začala fungovat i protiepidemická opatření. Vybrané časové období, během kterého je míra nezaměstnanosti sledována, je od prosince 2019, kdy nezaměstnanost v České republice byla nejnižší v Evropě, až do ledna 2021. Okresy jsou následně rozděleny v typologii podle vývoje nezaměstnanosti na začátku a na konci období. V první části jsou vysvětleny jednotlivé pojmy spojené s trhem práce a nezaměstnaností. V druhé části jsou data míry nezaměstnanosti analyzována.
|
|
Bioarcheologie morových epidemií středověké Evropy prvního tisíciletí: historie a molekulárně-biologické poznatky
Polakovičová, Nicol ; Brůžek, Jaroslav (vedoucí práce) ; Harnádková, Katarína (oponent)
Práca približuje prvú dokumentovanú pandémiu, Justiniánsky mor, ktorý vypukol v šiestom storočí nášeho letopočtu. Obsahuje základný prehľad o ochorení; jeho príznakoch, životnom cykle, možných hostiteľoch a prenášačoch. Ďalej sa sústredí na pôvodcu moru - baktériu Yersinia pestis, jej genóm a evolúciu. Práca prichádza k zisteniu, že mor ľudstvo sprevádza už od mladšej doby kamennej. Pre úplný prehľad sa venuje aj prvým epidémiám letopočtu - tri epidémie, ktoré majú v názve slovo mor, no ani jedna skutočným morom nie je. Na prvý skutočný mor práca nahliada z viacerých uhlov - rozoberá literárne zdroje, snaží sa nájsť dôkazy v umení. V neposlednej rade nazerá na recentné bioarcheologické výskumy. Kľúčovou súčasťou je načrtnutie prebiehajúcej debaty o závažnosti prvej pandémie, na ktorú sa názory líšia.
|
|
Projekt krizové připravenosti na epidemii v domově pro seniory
Kufr, Adam ; Fiala, Miloš (vedoucí práce) ; Vilášek, Josef (oponent)
Název: Projekt krizové připravenosti na epidemii v domově pro seniory Cíle: Cílem této bakalářské práce je zjistit, jak byli pracovníci sociálních služeb připraveni na epidemii COVID 19 na základě jejich zkušeností. Pro tento výzkum byl vytvořen dotazník. V otázkách s možností odpovědí měli respondenti na výběr z několika možností, vzhledem k typu výzkumné otázky. U několika otázek měli respondenti možnost rozšířit otázku o vlastní odpověď. U dvou otázek byla zařazena odpověď pomocí škály od 1 do 10 a u jedné od 1 Výsledky: Výsledkem bakalářské práce jsou poznatky, že v počátku epidemie COVID pracovníci sociálních služeb nebyli připraveni na epidemii. Nabytými zkušenostmi z probíhajících vln epidemie COVID krizového plánu, na které se pracovníci v sociálních službách musí zaměřit, aby 19 připraveni. Klíčová slova: krize, krizová připravenost, integrovaný záchranný systém, krizová situace, sociální služ
|