|
Biodiverzita dřevních hub v oblasti Národní přírodní rezervace Divoká Oslava
Nováček, Martin
Bakalářská práce se zabývá průzkumem biodiverzity dřevních hub v Národní přírodní rezervaci Divoká Oslava. Tato rezervace vznikla 1. 12. 2019, je tedy relativně mladá a charakteristická svým původním a přírodě blízkým krajinným rázem. Uvnitř rezervace byly vybrány dvě lokality s největším potenciálem výskytu dřevních hub a v nich byl prováděn od listopadu 2018 do listopadu 2020 pravidelný průzkum pochůzkovou metodou. Probíhal sběr a určení plodnic hub, pořizování fotodokumentace a do terénního deníku byly zaneseny hodnocené parametry o ekologii druhu i substrátu, na kterém houba rostla. Celkem bylo nalezeno 53 druhů dřevních hub, z nichž dva druhy jsou zaneseny v Červeném seznamu makromycetů České republiky.
|
|
Vliv potravní preference všenek (Phthiraptera: Amblycera) na formování jejich mikrobiomů
ŽIŽKOVÁ, Kateřina
Mikrobiomová rozmanitost žvýkacích vší patří k obecně neprozkoumaným tématům. Tato práce poskytuje první náhled na složení mikrobiomů 15 druhů žvýkacích vší rodu Menacanthus. Zjistili jsme přítomnost dvou dominantních symbiotických bakterií, které se vyskytly téměř u všech druhů. Rovněž jsme porovnali rozmanitost mikrobiomů všenek s různými stravovacími preferencemi (druhy krmení krví a peří). Na základě těchto analýz jsme identifikovali hlavní determinanty formující mikrobiomy všenek rodu Menacanthus. Mikrobiomy jsou zejména ovlivněny druhovou identitou Menacanthus, jejím zeměpisným původem, potravinovou preferencí a rozsahem hostitelského spektra, které vši parazitují.
|
| |
|
Parasitation of the European marine gobies (Gobiidae, Perciformes) by metazoan parasites
Slámová, Tereza ; Vukićová, Jasna (vedoucí práce) ; Mašová, Šárka (oponent)
Čeleď Gobiidae (Teleostei, Perciformes) s více než 1700 momentálně uznávanými druhy je jedna z největších čeledí kostnatých ryb. Hlaváči obývají celosvětově moře, s výjimkou Arktidy a Antarktidy, a také brakické a sladké vody. Většinou žijí skrytě na dně. Dorůstají malé velikosti, a tak jsou vhodnými mezihostiteli pro přenos parazitů do větších ryb, ptáků a savců. Hlavními skupinami mnohobuněčných parazitů hlaváčů jsou Myxozoa, Monogenea, Digenea, Cestoda, Nematoda, Acanthocephala a Crustacea. V práci jsou uvedeny životní cykly parazitů a je popsán dosud známý vliv parazitů na fyziologii, fitness, chování a úmrtnost ryb. Dále jsou zmíněny další efekty na hlaváče, jako je vliv na rozmnožování a na pohlavní výběr. Popsána je i imunita ryb. Nakonec je zařazen parasitismus v brakických a eutrofizovaných vodách. Publikované práce o parasitismu hlaváčů evropských moří přináší málo informací a většinou jsou zaměřeny na jednu skupinu parazitů, či popis nového druhu parazita. Vliv na hlaváče také není moc dobře znám. Jen některé části evropských břehů jsou z pohledu parazitismu mořských hlaváčů dobře prozkoumány (například Baltské či Černé moře). Klíčová slova Gobiidae, hlaváči, ryby, paraziti, mořských, evropských
|
|
Vliv parazita Toxoplasma gondii na produkci hlavních močových proteinů u myši domácí
Hladovcová, Denisa ; Stopka, Pavel (vedoucí práce) ; Hrdý, Ivan (oponent)
MUP (hlavní močové proteiny, angl. Major Urinary Proteins) jsou feromonové přenašeče zapojené do chemické komunikace u myši domácí (Mus musculus). Komplexy MUP s ligandy zprostředkují informace o genetickém pozadí jedince a spoluvytvářejí individuální pachový profil. Jsou významné při určování příbuznosti, zásadního faktoru při volbě reprodukčního partnera. Předpokládá se, že produkce MUP je vlivem tlaku pohlavního výběru energeticky náročná a vysílaný signál je upřímný (angl. honest). Tato teorie zatím nebyla experimentálně prokázána, stejně jako vliv dalšího silného selekčního tlaku - infekce parazity. Ve své práci jsem sledovala vliv infekce parazitem Toxoplasma gondii na produkci MUP. Z výsledků vyplývá, že dochází ke změně produkce u infikovaných zvířat obou pohlaví. U samců množství MUP klesá na úroveň kastrovaných samců (respektive kontrolních samic). Z podrobnější analýzy průběhu infekce usuzujeme, že energetická náročnost tvroby MUP neumožňuje jejich produkci v první fázi infekce v běžné míře, protože energie je přednostně směřována do boje s infekcí. Částečný nárůst produkce v pozdější fázi si vysvětlujeme důležitostí pachové komunikace. Snížení hladiny MUP u nemocného zvířete by mohlo přispívat k jeho tolerování ve společnosti ostatních jedinců. Infekce měla negativní vliv nejen na...
|
|
Využití metod hmotnostní spektrometrie v identifikaci a lokalizaci významných molekul parazitických helmintů
Siegel, Tomáš ; Kašný, Martin (vedoucí práce) ; Harant, Karel (oponent)
Tato práce shrnuje základní technologická řešení, postupy a principy hmotnostní spektrometrie a zaměřuje se na její využití v oblasti parazitologie. V první části jsou postupně definovány jednotlivé fáze zpracování biologického vzorku s využitím hmotnostní spektrometrie - od ionizace až po způsoby vyhodnocování výsledků. Různé postupy jsou prezentovány především na příkladech publikací zabývajících se využitím hmotnostní spektrometrie při identifikaci molekul parazitických helmintů, se zaměřením na proteiny a fasciolidní motolice (např. Fasciola hepatica). Druhá část práce se věnuje identifikaci a lokalizaci molekul pomocí zobrazovací hmotnostní spektrometrie a využití této techniky v experimentální biologii, parazitologii. V závěru práce je navržen aplikovatelný postup pro identifikaci a lokalizaci významných proteinů motolice Fascioloides magna s využitím kombinace techniky mikrodisekce a hmotnostní spektrometrie.
|
|
Role ploštic v životě člověka
CHALOUPKOVÁ, Věra
Tato bakalářská práce se zabývá rolí ploštic v životě člověka. Cílem této bakalářské práce je vytvořit stručnou rešerši, která se zaměřuje na ploštice jako parazity člověka a hospodářských zvířat, škůdce plodin pěstovaných člověkem, jejich funkci v biologické kontrole, jejich využití v laboratorních výzkumech a v potravě, a dále jejich výskyt v literatuře, televizních pořadech, hudbě a jako inspirace pro výtvarná díla a různé výrobky.
|
|
Složení společenstev larválních stádií motolic (Digenea) u vybraných zástupců plicnatých plžů čeledi Planorbidae
VYHLÍDALOVÁ, Tereza
Tato studie se zabývá druhovou rozmanitostí, sezónní dynamikou, složením larválních stádií společenstev motolic a faktory, které ovlivňují jejich strukturu ve dvou druzích okružákovitých plžů (Gyraulus albus a Segmentina nitida) v typických eutrofních rybnících jižních Čech České republiky. Studie významně přispěla k současným poznatkům o fauně motolic malých okružáků, a potvrzuje platnost obecných zákonitostí formování složení a struktury společenstev motolic. Výzkum zároveň potvrdil, že role těchto plžů jako prvních mezihostitelů motolic byla v minulosti značně opomíjena.
|
|
Využití metod hmotnostní spektrometrie v identifikaci a lokalizaci významných molekul parazitických helmintů
Siegel, Tomáš ; Kašný, Martin (vedoucí práce) ; Harant, Karel (oponent)
Tato práce shrnuje základní technologická řešení, postupy a principy hmotnostní spektrometrie a zaměřuje se na její využití v oblasti parazitologie. V první části jsou postupně definovány jednotlivé fáze zpracování biologického vzorku s využitím hmotnostní spektrometrie - od ionizace až po způsoby vyhodnocování výsledků. Různé postupy jsou prezentovány především na příkladech publikací zabývajících se využitím hmotnostní spektrometrie při identifikaci molekul parazitických helmintů, se zaměřením na proteiny a fasciolidní motolice (např. Fasciola hepatica). Druhá část práce se věnuje identifikaci a lokalizaci molekul pomocí zobrazovací hmotnostní spektrometrie a využití této techniky v experimentální biologii, parazitologii. V závěru práce je navržen aplikovatelný postup pro identifikaci a lokalizaci významných proteinů motolice Fascioloides magna s využitím kombinace techniky mikrodisekce a hmotnostní spektrometrie.
|
|
Parasitation of the European marine gobies (Gobiidae, Perciformes) by metazoan parasites
Slámová, Tereza ; Vukićová, Jasna (vedoucí práce) ; Mašová, Šárka (oponent)
Čeleď Gobiidae (Teleostei, Perciformes) s více než 1700 momentálně uznávanými druhy je jedna z největších čeledí kostnatých ryb. Hlaváči obývají celosvětově moře, s výjimkou Arktidy a Antarktidy, a také brakické a sladké vody. Většinou žijí skrytě na dně. Dorůstají malé velikosti, a tak jsou vhodnými mezihostiteli pro přenos parazitů do větších ryb, ptáků a savců. Hlavními skupinami mnohobuněčných parazitů hlaváčů jsou Myxozoa, Monogenea, Digenea, Cestoda, Nematoda, Acanthocephala a Crustacea. V práci jsou uvedeny životní cykly parazitů a je popsán dosud známý vliv parazitů na fyziologii, fitness, chování a úmrtnost ryb. Dále jsou zmíněny další efekty na hlaváče, jako je vliv na rozmnožování a na pohlavní výběr. Popsána je i imunita ryb. Nakonec je zařazen parasitismus v brakických a eutrofizovaných vodách. Publikované práce o parasitismu hlaváčů evropských moří přináší málo informací a většinou jsou zaměřeny na jednu skupinu parazitů, či popis nového druhu parazita. Vliv na hlaváče také není moc dobře znám. Jen některé části evropských břehů jsou z pohledu parazitismu mořských hlaváčů dobře prozkoumány (například Baltské či Černé moře). Klíčová slova Gobiidae, hlaváči, ryby, paraziti, mořských, evropských
|