|
Analýza cestovního ruchu Ostravska
Burianová, Lenka ; Lechnýřová, Zuzana (vedoucí práce)
Hlavním cílem práce je celková analýza cestovního ruchu Ostravska s přihlédnutím k jeho geografické příslušnosti k Moravskoslezskému kraji. Zaměřuje se na jednotlivé prvky CR, zejména atraktivity. Rozebírá jejich charakteristiku a funkčnost v rámci CR. Jmenuje jednotlivé památky a zajímavosti zvláště v centru Moravské Ostravy a Přívozu. Pojednává o struktuře návštěvníků. Smyslem práce je představit město v tom pravém a turisticky zajímavém světle. Dále zkoumá použité prezentační prostředky a jejich užitečnost při snahách o zvýraznění dobrého jména Ostravy. Dílčím cílem je analýza smýšlení veřejnosti o Ostravsku.
|
|
Vliv globalizace na socio-demografické proměny vnitřních struktur Ostrava po roce 1989
Martinát, Stanislav ; Klusáček, Petr ; Nováková, Eva
Cílem příspěvku je na základě analýzy socio-demografických znaků sledovat populační změny na příkladě Ostravy v mezidobí let 1991-2001 (období mezi cenzy). Zvláštní pozornost je věnována demografickému vývoji ostravského vnitřního města, které bylo vymezeno geografickými bariérami tohoto prostoru v rámci městského obvodu Moravská Ostrava a Přívoz. V České republice evidujeme proces druhého demografického přechodu od poloviny 80. let 20. století. Socio-demografické souvislosti jsou analyzovány v podmínkách post-industriálního města Ostravy. Proces druhého demografického přechodu považujeme za součást globalizačních vlivů na populační chování obyvatelstva.
|
|
Populační prostorové změny měst Brna a Ostravy
Klusáček, Petr ; Krejčí, T.
Příspěvek se zabývá problematikou populačních změn na území dvou vybraných „sekundárních měst“ (města s více než 200 000 obyvateli) České republiky (Brna a Ostravy) v období po roce 1989. Pozornost je obzvláště věnována analýze některých základních demografických indikátorů (např. změnám populace mezi censy 1991 a 2001, přirozenému přírůstku, migračnímu saldu, indexu stáří), které bývají spojovány s procesy tzv. druhého demografického přechodu. Příspěvek se rovněž zaměřuje na některé metodologické problémy – obzvláště na hodnocení dostupnosti a spolehlivosti statistických dat pro různé hierarchické úrovně zkoumání (městské části a obvody, základní sídelní jednotky).
|
| |
| |