|
Podpora autonomie u seniorů - Sociální služby Města Milevska
HEJNOVÁ, Bohdana
Práce je orientována na charakteristiku a problematiku stárnutí a stáří. Zabývá se změnami, které v souvislosti s tímto obdobím lze očekávat, dále pohledem demografickým, náhledem společnosti na stárnoucí populaci; popisuje důležitost volného času jako podporujícího prostředku autonomie seniorů. Cílem práce je představit Sociální služby Města Milevska jako organizaci podporující právě autonomii seniorů, jíž posláním je zaměřit se na takovou pomoc a podporu, aby senioři byli stále součástí přirozeného místního společenství, uplatňovali vlastní vůli a jednali na základě vlastních rozhodnutí.
|
|
Coordination Incentives in Cross-Border Macroprudential Regulation
Derviz, Alexis ; Seidler, Jakub
Článek se zabývá motivací národních regulatorních autorit při předávání části svých pravomocí týkající se makroobezřetnostní politiky nadnárodní autoritě. Interakce mezi dvěma národními regulátory je modelována jakožto signální hra s nedokonalými informacemi. V centru pozornosti je role informačních asymetrií v prostředí s jinak plně sladěnými preferencemi. Článek ukazuje, že existuje motivace nedokonalé spolupráce i přes neexistenci protichůdných cílu obou autorit, která je způsobena nepřenositelnou povahou některých informací dostupných na národní úrovni. Největší problémem však není samotná přesnost předávaných informací mezi národní a nadnárodní autoritou, ale institucionální nastavení nadnárodního orgánů, který má snahu o maximální uspokojení všech svých účastníků na úkor efektivního vynucování pravidel. Výsledky lze aplikovat na řízení systémového rizika mezinárodními organizacemi včetně příslušných orgánů EU.
Plný text: PDF
|
|
Sociální a etické souvislosti přístupu ke klientům se schizofrenií
ROČOVSKÁ, Silvie
Tato diplomová práce se zabývá sociálními a etickými souvislostmi přístupu ke klientům se schizofrenií. Teoretická část představuje schizofrenii jako duševní onemocnění, které vážně narušuje vztah člověka ke skutečnosti a při němž dochází ke změnám osobnosti. V důsledku toho vznikají problémy v běžném životě v oblastech navazování blízkých vztahů, pracovního uplatnění, bydlení, vzdělávání nebo smysluplného trávení volného času. Tyto problémy ohrožují člověka sociálním vyloučením. Praktická část se zabývá spokojeností klientů s léčbou v rámci zdravotnického zařízení, jejich hlavními problémy a nabízí řešení těchto problémů zprostředkováním navazujících služeb. Etická část se zabývá etickými dilematy v přístupu ke klientům, jejichž společným jmenovatelem je tenká hranice mezi podporou autonomie člověka a jejím omezením v rámci léčby onemocnění.
|
|
Autonomizační snahy v Zakarpatské oblasti Ukrajiny po rozpadu Sovětského svazu
Tomčíková, Nelly ; Lupták, Milan (vedoucí práce) ; Lisa, Aleš (oponent)
Zakarpatská oblast, jedna z tzv. sudetoidních zón dnešní Ukrajiny, byla během jednoho století součástí Uherského království, Československé republiky, sovětské Ukrajiny a po rozpadu SSSR Ukrajiny. Cílem této práce je zabývat se snahami o získání autonomie rusínského národa po dobu téměř dvou století, jejím ekonomicko-sociálním potenciálem stát se autonomní součástí Ukrajiny v současnosti a otázkou, zda lze dnes Rusíny vůbec považovat za národ. V důsledku izolovanosti této okrajové části státu hřebeny Karpat, se zde národní uvědomování ubíralo zcela jiným směrem. Zakarpatská oblast měla vždy v rámci všech svých "mateřských" států provinční charakter a proto zde docházelo a dochází k vytváření předpokladů pro autonomistické tendence. Dle M. Hrocha je národ souborem objektivních rysů a kombinací různých druhů vazeb a také souborem subjektivních rysů, v nichž hraje hlavní roli uvědomění si příslušníků národa, že národem jsou. Ačkoli Rusíni splňují většinu objektivních rysů pojmu národ, subjektivní rys, tedy sebeuvědomění a ztotožnění se s "rusínským národem", zatím nespľňují.
|
|
Lékařská etika terminálních stavů
KYLBERGEROVÁ, Radka
Hlavním předmětem této práce je reflexe problematiky etiky terminálních stavů. Strukturu práce tvoří čtyři tematické celky. V první části práce jde o seznámení s pojmem lékařská etika, popíši její předmět, historický vývoj a principy. Druhý blok je zaměřen na největší existenciální událost lidského života, smrt a na postoj člověka ke smrti. K posledním okamžikům člověka patří hledání smyslu života, ale také utrpení. Proto se věnuji i těmto tématům. Třetí část práce se vztahuje k etickým problémů
|
|
Eutanázie z pohledu ošetřovatelského personálu
LENKOVÁ, Gabriela
Název bakalářské práce Eutanázie z pohledu ošetřovatelského personálu obsahuje část teoretickou a praktickou.Cílem práce je zmapovat názor ošetřovatelského personálu na eutanázii. Respondentky odpovídaly na následující otázky 1. Přiklánějí se všeobecné sestry na vybraných odděleních k legalizaci eutanázie nebo proti ní? 2. Jaké okolnosti vedou k jejich názoru? Pro získání výsledků jsem provedla výzkum formou kvalitativního šetření. Použila jsem metodu dotazování a techniku polostrukturovaného rozhovoru. Výzkumný soubor tvořilo devět sester z vybraných oddělení Nemocnice České Budějovice a.s. Na základě analýzy výsledků byly stanoveny odpovědi na výzkumné otázky. Odpověď č. 1 ? Ošetřovatelský personál se přiklání k legalizaci eutanázie v České republice. Odpověď č. 2 ? Ošetřovatelský personál v názoru na eutanázii ovlivňuje délka praxe, vzdělání, setkávání s nevyléčitelně nemocnými lidmi, zájem o téma eutanázie, znalost základních pojmů, postoj k svobodné volbě člověka ohledně práva rozhodovat o své smrti a situace v českém zdravotnictví, zejména nedostatečně rozvinutá a všem dostupná paliativní péče.
|
|
Etika v práci s klienty zbavenými způsobilosti k právním úkonům
ŠOCHMANOVÁ, Magdalena
Problematika vztahu k osobám s postižením je v trvalém zájmu společnosti, protože právě na tomto vztahu je možno sledovat kulturní úroveň dané společnosti. Služby, které jsou těmto lidem poskytovány, by měly odrážet současný stav vědeckého poznání z oblastí neurologie, psychologie, sociologie a dalších souvisejících vědních oborů. Teoretická část práce se zabývala problematikou legislativy, etiky, komunikace a autonomie. Výzkum byl prováděn v Domově pro osoby se zdravotním postižením v Oseku. Ke sběru dat byla využita strategie kvalitativního výzkumu prostřednictvím případových studií, metodou bylo dotazování, technika rozhovoru, zúčastněného pozorování a analýza odborné literatury. Cílem práce bylo zmapovat etické problémy v daných oblastech. Ve výzkumu byla stanovena hlavní výzkumná otázka, a pro její zodpovězení byly navrženy čtyři dílčí výzkumné otázky. Na základě odpovědi na hlavní výzkumnou otázku byla formulována hypotéza, která by se mohla stát základem pro následný kvantitativní výzkum. Výsledky práce mohou být využity ke zvýšení kvality služeb poskytovaných ve zkoumaném zařízení a poslouží i širší veřejnosti k rozšíření informovanosti o této problematice.
|
|
Respekt k předem vysloveným přáním pacienta - etické souvislosti
PLVANOVÁ, Veronika
Bakalářská práce Respekt k předem vysloveným přáním pacienta je rozdělena na část obsahující teoretická východiska a praktickou část. V teoretické části je postupováno od základních principů etiky přes potřeby a přání pacientů, jejich práva, až k samotné otázce předem vyslovených přání. Oblast předem vyslovených přání vychází z principu autonomie pacienta a je zakotvena v Úmluvě o lidských právech a biomedicíně. Situace v naší republice je znesnadněná tím, že tato oblast zatím není vřazena v zákonech a nemá v českém prostředí tradici. V praktické části byla použita metoda kvalitativního výzkumu, polořízený rozhovor. Nejdříve jsem vytvořila krátké kazuistiky vybraných pacientů a poté s nimi hovořila o jednotlivých tématech. Předem jsem zvolila 11 základních otázek, které usměrňovaly běh rozhovoru. Respondenty byli pacienti hospitalizovaní na onkologických odděleních či docházející na ambulanci chemoterapie Nemocnice Jihlava. Hovořila jsem s 10 pacienty. Cílem bylo zjistit informovanost pacientů o jejich právech, jaké mají možnosti vyslovit přání v nemocniční péči. Také, o čem by si pacienti přáli rozhodovat a koho by chtěli pověřit rozhodováním v případě vlastní neschopnosti vyslovit svá přání. K dosažení jednotlivých cílů pak pomáhaly výzkumné otázky a rozdělení rámcových otázek do 3 oblastí. První oblastí byla práva pacientů, která znala většina respondentů. Za nejdůležitější byly považovány: sdělování pravdy o nemoci a léčbě, možnost zvolit a ukončit léčbu, znalost zdravotnického personálu. Další část se zabývala přáními. Většina z pacientů doufala, že dobrý přístup zdravotnického personálu odhalí jejich přání, a tak je nebudou muset sdělovat. Žádný z vybraných respondentů se otázkou předem vyslovených přání v minulosti nezabýval. Závěrečný blok uzavíraly otázky, týkající se možnosti zvolit zástupnou osobu v rozhodování. Pacienti nejčastěji vybírali rodinné příslušníky (partnery, děti). V praxi by bylo možné využít poznatky získané výzkumem k publikaci v odborné literatuře a vytvoření edukačního materiálu pro pacienty i zdravotnické pracovníky.
|
|
Psychologicko - etické aspekty umístění v domově pro seniory
SOBOTKOVÁ, Lucie
Práce se zabývá psychologicko - etickými aspekty umístění v domově pro seniory. Zaměřuje se na problematiku stárnutí a stáří včetně změn v tělesné, psychické a sociální oblasti. Nabízí přehled o vývoji systému péče o seniory až do současné podoby sociálních služeb dle zákona č. 108/2006 Sb., o sociálních službách. Zabývá se základními zásadami při poskytování sociálních služeb: partnerství, autonomie, respekt ke klientovi, důstojnost, individuální přístup. Poskytuje rovněž informace z oblasti individuálního plánování průběhu sociální služby. Zabývá se vybranými modely aktivizace seniorů a v neposlední řade se věnuje i tématu doprovázení seniora v závěru jeho životní cesty.
|
|
Péče o seniory z pohledu sociální práce a etiky
JAUKEROVÁ, Irena
První kapitola se věnuje vztahu společnosti k seniorům, vnímání seniorů jejich okolím, negativními i pozitivními pohledy na seniory v dějinách, dále pak ageismu. Druhá kapitola poukazuje na závislost a zranitelnost jako na dané dimenze lidského bytí. Proto je zde věnována pozornost péči o seniory, s podrobnějším zaměřením na seniory s demencí a umírající seniory. Též není opominuta ani péče o sociální pracovníky, a proto nechybí upozornění na syndrom vyhoření. V poslední kapitole je uveden pozitivní vliv autonomie a důstojného přístupu na úspěšnost života seniorů. Dále pak význam etických norem obsažených v etických kodexech a etických teorií pro správné rozhodování a jednání sociálního pracovníka.
|