|
Perspektivy postavení Skotska v mezinárodních vztazích
Frodlová, Ellen ; Sršeň, Radim (vedoucí práce) ; Dubský, Zbyněk (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá analýzou malých států a jejich zahraniční politiky, přičemž se zaměřuje na Skotsko jako potenciální samostatný stát. Popisuje proces devoluce, který byl zakončen neúspěšným referendem o nezávislosti v roce 2014. V souvislosti s ním jmenuje argumenty pro a proti odtržení, které by měly vliv na mezinárodní vztahy. V poslední kapitole se věnuje současnému postavení regionu Skotska na poli mezinárodní politiky, v mezinárodních organizacích (hlavně v Evropské unii) a pojednává o perspektivách tohoto regionu do budoucnosti.
|
|
Role veřejné diplomacie v norské zahraniční politice - aktuální aspekty
Drozd, Jiří ; Peterková, Jana (vedoucí práce) ; Novotná, Markéta (oponent)
Cílem této bakalářské práce je zhodnotit, jakou roli zaujímá veřejná diplomacie v norské zahraniční politice, a odpovědět na výzkumnou otázku, jak si přeje být Norsko, z pozice malého státu, vnímáno na mezinárodní scéně. První kapitola definuje základní pojem malý stát a charakterizuje společné znaky zahraniční politiky takovýchto států. Rovněž se zaměřuje na veřejnou diplomacii, která představuje významný nástroj zahraniční politiky. Druhá kapitola aplikuje získané znalosti z první kapitoly a uvádí je v kontextu norské perspektivy. Na základě kulturního a historického kontextu analyzuje norskou zahraniční politiku a uvádí, proč je veřejná diplomacie jejím důležitým nástrojem. Dále se věnuje strategii norské veřejné diplomacie a jejím čtyřem aspektům, jak se prezentovat v zahraničí. Třetí kapitola se zaměřuje na konkrétní aspekt, a sice prezentaci Norska jakožto humanitární velmoci, přičemž analyzuje jeho humanitární politiku a na příkladu dvou humanitárních misí specifikuje jeho angažovanost v této otázce.
|
|
Small states in international relations: a comparison of the foreign policy of Switzerland and Denmark
Minarovič, Tomáš ; Sršeň, Radim (vedoucí práce) ; Dubský, Zbyněk (oponent)
Přestože v minulosti poutaly pozornost ostatních států především velké státy a velmoci, neplatí to tak úplně i v dnešní době. Malé státy hrají stále důležitější roli na poli mezinárodních vztahů a poutají stále větší pozornost větších států, mezinárodních organizací, politiků či výzkumných pracovníků v oblasti mezinárodních vztahů. Bakalářská práce popisuje definici a chování malých států se zaměřením na jejich zahraniční politiku. Na příkladu dvou malých států - Švýcarska a Dánska - komparuje jejich základní cíle zahraniční politiky a zahraničně-politické nástroje. Těmito nástroji jsou diplomacie, ekonomické prostředky, neutralita a bezpečnostní politika.
|
|
Malé státy v mezinárodních vztazích a otázky mezinárodní bezpečnosti
Žáková, Alice ; Sršeň, Radim (vedoucí práce) ; Voráček, Emil (oponent)
S rozpadem bipolárního systému se zvýšil význam malých států a důraz již není kladen pouze na činnost velmocí. V globalizujícím se světě se ale také objevují nové hrozby, kterým musí státy čelit a adaptovat své bezpečnostní a zahraničně-politické nástroje. Cílem práce je zmapovat kroky, kterými si dva vybrané malé státy - Česká republika a Norsko zajišťují svou bezpečnost a minimalizují hrozby. První kapitola analyzuje vybrané země a rozhoduje, zda se opravdu jedná o malé státy. Po vydefinování největších hrozeb těchto států, kterými jsou terorismus a proliferace zbraní hromadného ničení, následuje analýza strategických postupů zem v boji proti terorismu v návaznosti na protiteroristické strategie OSN, OBSE, NATO a EU. Z tohoto pak vyplývá, že jsou tyto země sice malými, ale ne slabými státy a mohou se podílet na minimalizaci globálních hrozeb.
|
|
Malé státy a mezinárodní organizace: Příklad Islandu
Špruček, Dan ; Rolenc, Jan Martin (vedoucí práce) ; Sršeň, Radim (oponent)
Tato bakalářská práce si klade za cíl zhodnotit vztahy malých států s mezinárodními organizacemi. V první části rozebírá výhody a nevýhody malých států v mezinárodním systému a obecné příčiny vstupu malých států do mezinárodních organizací. Druhá část je zaměřena na Island jako příklad malého státu. Třetí nejobsáhlejší část analyzuje vztahy malých států s vybranými mezinárodními organizacemi.
|